title: A Tanács irányelve (1990. november 27.) a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0495

Hivatalos Lap L 268 , 24/09/1991 o. 0041 - 0055 finn különkiadás fejezet 3 kötet 39 o. 0030  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 39 o. 0030

		A Tanács irányelve(1990. november 27.)a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákról(91/495/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús szerepel a Szerződés II. mellékletében szereplő termékek listáján; mivel a nyúl- és a vadtenyésztés általában a mezőgazdasági ágazathoz tartozik; mivel e gazdálkodási tevékenység a mezőgazdasági népesség egy része számára jövedelemforrást képez;mivel az ágazat ésszerű fejlesztésének biztosítása és a termelékenység fokozása érdekében közösségi szinten kell rögzíteni a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákkal kapcsolatos szabályokat;mivel a belső piac megvalósítása céljából a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús Közösségen belüli kereskedelmének előmozdítása érdekében fel kell számolni a tagállamok között az állat-egészségügyi és közegészségügyi feltételek tekintetében fennálló egyenlőtlenségeket;mivel a nyúlhússal és a tenyésztettvad-hússal háziállatokra és emberre nézve is fertőző betegségek terjedhetnek; mivel meg kell alkotni azokat a szabályokat, amelyek segítségével e veszélyek ellenőrizhetővé válnak;mivel az élelmiszer okozta fertőzések és mérgezések elkerülése érdekében a szóban forgó húst megfelelő higiéniai körülmények között kell kezelni;mivel a legutóbb a 89/162/EGK irányelvvel [4] módosított, az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelv [5] megállapítja az állatbetegségek bejelentésének feltételeit a Közösségben; mivel időszerű a tenyésztett vadállományt érintő bizonyos ragályos betegségek vonatkozásában ugyanolyan információkkal rendelkezni, mint a háziállatok tekintetében;mivel a legutóbb a 89/662/EGK irányelvvel [6] módosított, a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/433/EGK tanácsi irányelv [7], valamint a legutóbb a 90/539/EGK irányelvvel [8] módosított, a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1971. február 15-i 71/118/EGK tanácsi irányelv [9] rögzíti a friss hússal, illetve a friss baromfihússal szemben támasztott egészségügyi követelményeket; mivel a vadhús előállítása céljából tenyésztett vadak hasonlítanak a tenyésztett emlősökhöz és szárnyasokhoz; mivel időszerű ezért a friss hús és a baromfihús kereskedelmében már eddig is alkalmazott egészségügyi szabályok hatályának, bizonyos sajátosságok figyelembevételével történő kiterjesztése a tenyésztettvad-húsra;mivel a helyi kereskedelemre szolgáló kis mennyiségű nyúlhús és tenyésztettvad-hús esetében indokolt kivételt tenni;mivel a rendeltetési hely szerinti tagállam által végrehajtott vizsgálatok megszervezésével és nyomon követésével, valamint a szükséges biztonsági intézkedésekkel kapcsolatban egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvben [10] megállapított általános szabályokra kell hivatkozni;mivel meg kell bízni a Bizottságot ezen irányelv végrehajtási utasításainak meghozatalával; mivel ennek érdekében meg kell teremteni azon eljárásokat, amelyek a tagállamok és a Bizottság szoros és hatékony együttműködését szolgálják az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETÁltalános rendelkezések1. cikkEzen irányelv megállapítja a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákkal kapcsolatos követelményeket.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában a 64/433/EGK irányelv 2. cikkében és a 71/118/EGK irányelv 2. cikkében megadott meghatározásokat kell alkalmazni.Az alábbi meghatározásokat is alkalmazni kell:1. "nyúlhús": a házinyúl minden olyan része, amely emberi fogyasztásra alkalmas;2. "tenyésztettvad-hús": a fogságban tenyésztett, tartott és levágott szárazföldi emlős vadállatok és vadon élő szárnyasok – beleértve a 90/539/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett fajokat – minden olyan része, amely emberi fogyasztásra alkalmas;3. "tenyésztett vad": azon szárazföldi emlősök, illetve szárnyasok, amelyek nem tekinthetők háziállatnak és nem szerepelnek a 64/433/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében, illetve a 71/118/EGK tanácsi irányelv 1. cikkében, de amelyeket háziállatként tenyésztenek. Azon vadon élő emlősök azonban, amelyek elzárt területen a vadak életéhez hasonló szabad életet élnek, nem tekinthetők tenyésztett vadnak;4. "előállító ország": az a tagállam, amelynek területén a húst előállító gazdaság található.II. FEJEZETA nyúlhús előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok3. cikk(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nyúlhús:a) előállítása a 71/118/EGK irányelv általános feltételeit teljesítő és az e fejezetben foglaltak tekintetében a 14. cikkel összhangban engedélyezett létesítményben történik;b) olyan gazdaságban, vagy területen tenyésztett állatból származik, ahol állat-egészségügyi vizsgálat következményeként semmiféle tilalmat nem vezettek be;c) olyan állatból származik, amelyik a 71/118/EGK irányelv 4. cikkével összhangban átesett a hatósági állatorvos, vagy segédszemélyzete által végzett olyan ante mortem vizsgálaton, amely megfelelt az ezen irányelv I. mellékletének I. fejezetében foglaltaknak, és amely állatot a vizsgálat eredményeképpen vágásra alkalmasnak találtak;d) kezelése a 71/118/EGK irányelv I. mellékletének V. fejezetében előírt feltételekhez – a 28a és a 28b pontban szereplő feltételek kivételével – hasonló, kielégítő higiéniai feltételek között történik;e) átesett az ezen irányelv I. melléklete II. fejezetével összhangban a hatósági állatorvos – vagy a 71/118/EGK irányelv 4. cikkében foglaltak alapján a segédszemélyzet – által végzett post mortem vizsgálaton, és rajta a röviddel a vágás előtt bekövetkezett traumás sérüléseken, illetve helyi rendellenességeken vagy elváltozásokon kívül egyéb elváltozás nem látható, feltéve hogy megállapításra kerül – szükség esetén akár megfelelő laboratóriumi vizsgálatokkal is –, hogy ezek miatt az állati test vagy belsőség nem válik emberi fogyasztásra alkalmatlanná, vagy az emberi egészségre nézve ártalmassá;f) ezen irányelv I. melléklete III. fejezetével összhangban rendelkezik állat-egészségügyi jelöléssel.Adott esetben olyan döntést is lehet hozni, amely a 20. cikkben előírt eljárásnak megfelelően módosítja vagy kiegészíti a fent említett fejezet rendelkezéseit, mindenekelőtt a termékkiszerelés különböző formáira való tekintettel, amennyiben azok megfelelnek a higiéniával kapcsolatos szabályoknak; az említett eljárás különösen – és az említett fejezettől eltérve – első ízben 1992. január 1. előtt azon feltételeket határozza meg, amelyek mellett engedélyezhető a vágott testeknek, azok részeinek vagy a belsőségnek az említett fejezet 11.3 szakasza a) pontjának megfelelő jelöléssel nem rendelkező nagy kiszerelésben történő értékesítése;g) tárolása a post mortem vizsgálat után az ezen irányelv I. melléklete IV. fejezetével összhangban, kielégítő higiéniai körülmények között történik, a 14. cikknek megfelelően engedélyezett létesítményekben, vagy a közösségi szabályoknak megfelelően engedélyezett raktárakban;h) szállítása ezen irányelv I. melléklete V. fejezetével összhangban, kielégítő higiéniai körülmények között történik;i) előállítása a hasított test részei vagy a csontozott hús esetében is a 71/118/EGK irányelv 3. cikkében előírt feltételekhez hasonló feltételek mellett történik az ezen irányelv 14. cikkével összhangban kifejezetten e célra engedélyezett létesítményekben.(2) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a másik tagállam területére feladott friss nyúlhúst egészségügyi bizonyítvány kíséretében szállítják a rendeltetési országba.Az egészségügyi bizonyítvány eredeti példányát, amelynek végig kell kísérnie a nyúlhúst az áru címzettjéhez történő szállítása során, hatósági állatorvosnak kell kiállítania a berakodáskor. Formai és tartalmi szempontból az egészségügyi bizonyítványnak a II. mellékletben szereplő mintapéldánynak kell megfelelnie, és legalább a rendeltetési ország hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell kiállítani, továbbá tartalmaznia kell az említett mellékletben szereplő mintában előírt valamennyi adatot.4. cikk(1) A 3. cikkben foglaltaktól eltérve a tagállamok engedélyezhetik, hogy:a) kistermelő közvetlenül szállítson nyúlhúst magánszemély saját fogyasztására;b) kis létszámú nyulat tartó gazdálkodó kis mennyiségben szállítson friss nyúlhúst:- akár a gazdaságához legközelebb eső helyi piacokon közvetlenül a végső fogyasztó részére,- akár kiskereskedő részére, hogy az közvetlenül a végső fogyasztónak adja tovább azt, feltéve hogy az ilyen kiskereskedő ugyanazon, illetve az azzal szomszédos településen folytatja tevékenységét, mint a termelő.Az említett lehetséges eltérés nem terjed ki a vándorkereskedelemben történő értékesítésre, a postai rendelésre történő értékesítésre és a kiskereskedő vonatkozásában a piaci értékesítésre.(2) A tagállamok megteszik az (1) bekezdésben előírt műveletek egészségügyi ellenőrzésének biztosításához és az ilyen hús származási helyének visszakeresését lehetővé tevő szabályok elfogadásához szükséges intézkedéseket.(3) A Bizottság a 20. cikkben megállapított eljárás alapján elfogadhatja az e cikkben foglaltak végrehajtásának részletes szabályait és különösen rögzítheti – a tagállamok kérésére – az (1) bekezdés alapján szállítható mennyiségek felső határát.III. FEJEZETA tenyésztettvad-hús előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok5. cikkA tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tenyésztettvad-hús Közösségen belüli kereskedelme:a) a tenyésztett, vadon élő szárnyasok esetében a friss baromfihús Közösségen belüli kereskedelmének és harmadik országokból történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeiről szóló, 1990. június 26-i 91/494/EGK tanácsi irányelv [11] követelményeinek felel meg;b) a többi tenyésztett vadfaj esetében a legutóbb a 89/662/EGK irányelvvel módosított, a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1972. december 12-i 72/461/EGK tanácsi irányelv [12] követelményeinek felel meg.6. cikk(1) A hasított körmű, vadon élő szárazföldi emlősökből származó tenyésztettvad-hús megfelel a 64/433/EGK irányelv 3. cikkében és 5. cikkének b)–k) pontjaiban említett vonatkozó feltételeknek, amennyiben a származási állomány rendszeres állat-egészségügyi vizsgálaton esik át és a 11. cikknek megfelelően végzett felmérést követően, vagy az állat-egészségügyi vizsgálat eredményeképpen semmiféle korlátozás hatálya alá nem tartozik. E vizsgálat részletes szabályainak rögzítésére a 20. cikkben megállapított eljárással összhangban kerül sor.A kérdéses állatok kezelése a szarvasmarhafélékétől, a sertésekétől, a juhokétól és a kecskékétől eltérő időpontban történik.Az egészségügyi bizonyítvány, mely az ilyen húst kötelezően kíséri, az ezen irányelv IV. mellékletében található mintának felel meg.A tenyésztett vaddisznó, illetve a trichina-fertőzésre fogékony egyéb vadfajok húsát a legutóbb a 89/321/EGK irányelvvel [13] módosított, a házisertésből származó friss hús harmadik országból történő behozatalát követő trichina- (Trichinella spiralis) vizsgálatról szóló, 1976. december 21-i 77/96/EGK tanácsi irányelvnek [14] megfelelő emésztéses módszerrel végzett vizsgálatnak vetik alá.(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, a hatósági szolgálat engedélyt adhat a tenyésztett vadnak a származási helyen történő levágására, amennyiben nem szállítható a szállításban résztvevők veszélyeztetésének elkerülése, vagy az állat kímélete érdekében. Ez az engedély akkor adható meg, ha:- az állomány rendszeres állat-egészségügyi vizsgálaton esik át és a 12. cikknek megfelelően végzett felmérést követően, vagy az állat-egészségügyi vizsgálat eredményeképpen semmiféle korlátozás alá nem helyezték,- az állatok tulajdonosa ilyen kérést nyújtott be,- a hatósági szolgálatot előre értesítik az állatok vágásának időpontjáról,- a gazdaság rendelkezik egy olyan központtal, ahol a vad megtekinthető és a vágásra szánt csoport ante mortem vizsgálata lebonyolítható,- a gazdaság rendelkezik az állatok vágására, leszúrására és kivéreztetésére alkalmas épülettel,- a leszúrással és kivéreztetéssel végzett vágás előtt elkábítják az állatokat, amit a 74/577/EGK irányelvben [15] rögzített feltételeknek megfelelően kell végrehajtani. Az állat-egészségügyi szolgálat csak különleges esetekben engedélyezheti az állatok lelövését,- a levágott és kivéreztetett állatokat a vágást követően a lehető legrövidebb időn belül felfüggesztik és kielégítő higiéniai feltételek között egy, a 66/433/EGK irányelvvel összhangban engedélyezett vágóhídra szállítják. Amennyiben a tartás helyén levágott vad egy órán belül nem szállítható a 64/433/EGK irányelv 8. cikkének megfelelően engedélyezett vágóhídra, azt olyan konténerben vagy szállítóeszközben kell szállítani, amelynek belső hőmérséklete 0 °C és 4 °C között tartható. Az állatot a kábítást követően legfeljebb három órán belül ki kell zsigerelni,- a levágott állatokat egy olyan bizonyítvány kíséretében szállítják a vágóhídra, amelyet az állat-egészségügyi szolgálat állít ki, igazolva az ante mortem vizsgálat kedvező eredményét, a megfelelően végzett kivéreztetést és a vágás időpontját. Ennek a bizonyítványnak meg kell felelnie a III. mellékletben található mintának.(3) A hazai piaci ellátás céljára fenntartott húsra vonatkozó egészségügyi szabályok elfogadásáig, az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a tenyésztett nagyvad vágása, valamint az (1) bekezdésben említett hús darabolása és tárolása történhet a nemzeti hatóságok által a hazai piacra engedélyezett létesítményekben, amennyiben az ilyen hús Közösségen belüli kereskedelmi forgalomba nem kerül.7. cikk(1) A rendeltetési országok a Szerződés általános rendelkezéseinek kellő figyelembevételével egy vagy több küldő országot általános, vagy adott esetekre vonatkozó engedélyben részesíthetnek, melynek alapján a 64/433/EGK irányelv 5. cikkének b) és i)–k) pontjában említett friss hús az ország területére beengedhető.Az ilyen friss hús kizárólag a 64/433/EGK irányelv 3. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban küldhető.(2) Amennyiben egy rendeltetési ország az (1) bekezdéssel összhangban általános engedélyt nyújt, erről haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.(3) A küldő országok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy az egészségügyi bizonyítványok – melyek mintáját a IV. melléklet tartalmazza – említést tegyenek arról, ha az (1) bekezdésben meghatározott lehetőségek valamelyikét alkalmazzák.8. cikkA tenyésztett szárnyasvadak húsa a 71/118/EGK irányelv 3. cikkében említett feltételeknek megfelel.A Közösségen belüli kereskedelmi forgalmazásra szánt tenyésztett szárnyasvadak húsát a 71/118/EGK irányelv 8. cikkében előírt egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely az ezen irányelv IV. mellékletben megadott mintának felel meg.Amennyiben azonban a 71/118/EGK irányelv I. melléklete V. fejezetének 23. pontjában foglaltak ellenére fürj és galamb esetében a kizsigerelés alkalmazott technikája nem teszi lehetővé minden egyes madár zsigereinek átfogó egészségügyi vizsgálatát, a vizsgálat végrehajtható minden 500 madárból álló tétel legalább 5 %-át képviselő mintán, illetve 500 madár felett ennek megfelelő arányban, amennyiben az egyes tételek jellegük, tömegük és származási helyük tekintetében homogének.Amennyiben a kapott eredmények nem egyértelműen kielégítőek, úgy a zsigereknek az ilyen mintavételen alapuló vizsgálata nyomán a levágott madarak fogyasztásra való alkalmasságával kapcsolatban adott vélemény az egész tételre vonatkozik.9. cikkA 8. cikk első albekezdésében foglaltak ellenére a tagállamok a területükön előállított és forgalomba hozott tenyésztett vadszárnyasok húsa vonatkozásában – a Szerződés általános rendelkezéseinek kellő figyelembevételével – a 71/118/EGK irányelv I. mellékletének V. fejezetében, a vágás és a kizsigerelés tekintetében rögzített rendelkezésekhez képest eltérésben részesíthetik a területükön található azon vágóhidakat vagy daraboló létesítményeket, amelyek ezen irányelv kihirdetését megelőzően már folytatták e tevékenységet, és amelyek a részben kizsigerelt, vagy ki nem zsigerelt tenyésztett vadszárnyasok előállítása vonatkozásában ezt kifejezetten kérik.Ezen eltérés gyakorlása esetén tilos a 71/118/EGK irányelv I. mellékletének X. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölés használata.10. cikkA 8. cikk nem vonatkozik azon tenyésztett vadszárnyasok húsára, amelyet egyedi esetekben annak termelője közvetlenül a végső fogyasztónak ad el saját fogyasztás céljára, de nem vándorkereskedelemben történő értékesítés, postai rendelésre történő értékesítés, vagy piaci értékesítés keretében.A Bizottság a 20. cikkben megállapított eljárás alapján elfogadhatja az e cikkben foglaltak végrehajtásának részletes szabályait és különösen rögzítheti – a tagállamok kérésére – az (1) bekezdés alapján szállítható mennyiségek felső határát.IV. FEJEZETKözös rendelkezések11. cikk(1) A tagállamok gondoskodnak a területükön található gazdaságokban a nyulak és tenyésztett vadak egészségi állapotának rendszeres időközönként végzett felméréséről.(2) E célból egy központi szolgálatra vagy szervre bízzák az ezen irányelvnek megfelelően végrehajtott egészségügyi vizsgálatok eredményeinek összegyűjtésével és felhasználásával járó feladatokat, amennyiben emberre vagy állatra fertőző betegséget állapítanak meg, illetve a szermaradványoknak a megengedett határértékeket meghaladó mértékű jelenlétét mutatják ki.(3) Amennyiben betegség előfordulását, vagy a (2) bekezdésben említett feltétel meglétét állapítják meg, úgy a felmérésnek az adott esetre vonatkozó eredményeit a lehető legrövidebb időn belül jelentik az állatok származási állományának felügyeletét ellátó hatósági szolgálatnak.(4) A hatósági szolgálat a járványügyi helyzettől függően speciális vizsgálatokat végez a tenyésztett vadállományon a 82/894/EGK tanácsi irányelv I. mellékletében említett betegségek jelenlétének megállapítása céljából.A tagállamok az ilyen betegségek előfordulását az említett irányelvvel összhangban jelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak.12. cikk(1) A tagállamok kiegészítik azon terveket, amelyek a szermaradványok jelenléte tekintetében az állatok és a friss hús vizsgálatáról szóló, 1986. szeptember 16-i 86/469/EGK tanácsi irányelv [16] 4. cikkében említett szermaradványok vizsgálatára vonatkoznak annak érdekében, hogy a nyulakat és a tenyésztett vadakat a fenti irányelvben előírt vizsgálatoknak alávessék, továbbá a vadállomány megfigyelésével megállapítsák szennyezőanyagok jelenlétét a környezetben.(2) A tagállamok a 11. cikk (4) bekezdésében említett megfigyelés eredményeinek figyelembevételével korlátozzák a megfigyelés alá vont gazdaságokból, illetve területekről származó vadhús felhasználását.(3) A Bizottság a 20. cikkben leírt eljárással összhangban részletes szabályokat fogad el az e cikkben foglaltak végrehajtására.13. cikkA nyúlhús, illetve a tenyésztettvad-hús nem használható fel emberi fogyasztásra, ha:a) megállapítják, hogy az I. melléklet 9. a) pontjában felsorolt hibák valamelyikével rendelkezik;b) olyan állat húsáról van szó, amely az állatnak adott anyagok miatt az emberi egészségre nézve valószínűleg veszélyessé, vagy ártalmassá válhat, és amelyről az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményének kikérését követően a 20. cikkben megállapított eljárás keretében ilyen értelmű döntés született. A Szerződés általános rendelkezéseinek megfelelően az engedélyezett anyagokra vonatkozó nemzeti jogszabályok mindaddig hatályban maradnak, amíg e döntés meg nem születik;c) az ionizálásra vonatkozó esetleges közösségi előírások sérelme nélkül, a húst ionizáló vagy ultraibolya sugárzással, húspuhító vagy más olyan anyaggal kezelték, amely befolyásolhatja annak érzékszervi tulajdonságait, illetve ha az állat-egészségügyi jelölésre használt színezékektől eltérő színezéket alkalmaztak.14. cikk(1) Valamennyi tagállam jegyzéket állít össze az általa engedélyezett és állat-egészségügyi engedélyezési számmal rendelkező létesítményekről. A tagállamok olyan létesítmények számára engedélyezhetik a nyúl és a tenyésztett vad levágását és darabolását, amelyek rendelkeznek a 71/118/EGK és a 64/433/EGK irányelvben foglaltak szerinti engedéllyel, amennyiben az ilyen létesítmények nyúlhús és/vagy tenyésztettvad-hús feldolgozására fel vannak szerelve, továbbá amennyiben olyan módon hajtják végre e műveleteket, ami biztosítja a higiéniai szabályok betartását. A tagállamok megküldik ezt a listát a többi tagállam és a Bizottság részére.(2) A tagállamok nem engedélyezik olyan létesítmény működését, melynek esetében nem győződtek meg arról, hogy az megfelel az ezen irányelvben foglaltaknak. A tagállamok visszavonják az engedélyt, amennyiben a megadásának feltételei már nem teljesülnek.(3) Ha a 16. cikknek megfelelő ellenőrzésre került sor, az érintett tagállam figyelembe veszi az ellenőrzésből eredő következtetéseket. Az engedély visszavonásáról a többi tagállamot és a Bizottságot értesítik.(4) Az engedélyezett létesítmények tevékenységének vizsgálata és felügyelete a hatósági állatorvos felelősségére történik, akinek munkáját – a 71/118/EGK irányelv alapján a segédszemélyzetre háruló feladatok sérelme nélkül – kifejezetten e célnak megfelelően kiképzett személyzet segítheti a tisztán fizikai jellegű feladatok végrehajtásában. A hatósági állatorvos részére mindenkor akadálytalan belépést kell biztosítani a létesítmények teljes területére annak megállapítása végett, hogy betartják-e az ezen irányelvben foglaltakat.Az ilyen segédletet szabályozó részletes szabályok a 20. cikkben leírt eljárással összhangban kerülnek meghatározásra.15. cikkA Bizottság állat-egészségügyi szakértői a tagállamok illetékes hatóságaival együttműködve helyszíni ellenőrzéseket tarthatnak, amennyiben az ezen irányelv egységes alkalmazásaszempontjából szükséges; a szakértők vizsgálhatják, hogy az engedélyezett létesítmények ténylegesen eleget tesznek-e az ezen irányelvben foglaltaknak. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az elvégzett ellenőrzések eredményéről.A Bizottság állat-egészségügyi szakértői az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve helyszíni ellenőrzéseket tarthatnak, amennyiben az az ezen irányelvben foglaltak egységes alkalmazásához szükséges.Az e cikkben foglaltak végrehajtásának általános rendelkezéseit a 20. cikkben megállapított eljárással összhangban határozzák meg.16. cikk(1) A belső piac megvalósítása céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló 89/662/EGK tanácsi irányelvben megállapított szabályok különösen a rendeltetési ország által végzett ellenőrzések megszervezésére és az azt követő intézkedésekre, továbbá a vadhúsnak a Közösség területén történő előállítását és forgalmazását érintő egészségügyi problémákkal kapcsolatban alkalmazandó védintézkedésekre vonatkoznak.(2) A 89/662/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) az A. melléklet vége az alábbi rendelkezéssel egészül ki:"– A Tanács 1990. november 27-i 91/495/EGK irányelve a nyúlhús és a tenyésztettvad-hús előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákról. (HL L 268., 1991.9.24., 41. o.) (A harmadik országból importált nyúlhús és tenyésztettvad-hús kivételével)"b) a B. mellékletben a "nyúl- és vadhús" francia bekezdés helyébe "vadhús" lép.17. cikkA nyúl- és vadhús harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó közösségi rendelkezések hatályba lépéséig a tagállamok olyan importrendelkezéseket alkalmaznak, amelyek legalább egyenértékűek ezen irányelv rendelkezéseivel.A tagállamok azonban e rendelkezések bevezetéséig is gondoskodnak arról, hogy a harmadik országokból történő behozatalára továbbra is a 89/662/EGK irányelv 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának harmadik albekezdésében rögzített szabályok vonatkozzanak, valamint arról, hogy:i. a friss nyúlhús és a friss tenyésztettvad-hús semmilyen körülmények között ne legyen megjelölve a 71/118/EGK irányelv I. mellékletének X. fejezetében említett közegészségügyi jelöléssel, valamint – darabolt és kicsontozott hús esetén – azt a fenti irányelv 3. cikke (1) bekezdésének B. pontjával összhangban kezeljék;ii. a trichinára fogékony fajok húsát a 77/96/EGK irányelv szerinti emésztéses módszerrel vizsgálják.V. FEJEZETZáró rendelkezések18. cikkEzen irányelv nem érinti a vadon élő állatok védelme céljából elfogadott közösségi jogszabályokat.19. cikkEzen irányelv mellékleteit a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel módosítja, különös tekintettel arra, hogy azok igazodjanak a technológiai fejlődéshez.20. cikk(1) Amennyiben az e cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni, akkor az ügyeket az elnök, saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére, haladéktalanul a 68/361/EGK határozattal [17] felállított Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban "bizottság") elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(4) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé.A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a Tanács megkeresésének időpontjától számított három hónapon belül a Tanács nem dönt, akkor a Bizottság elfogadja, és azonnal alkalmazza a javasolt intézkedéseket, kivéve ha a Tanács egyszerű szavazattöbbséggel elutasította azokat.21. cikkA vadhús előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó közösségi egészségügyi és állat-egészségügyi szabályok – amelyeket legkésőbb 1991. március 31-ig kell elfogadni – bevezetéséig a fogyasztásra alkalmas vadhús a 89/662/EGK irányelv 3. cikkének (3) bekezdésében, 4. cikke (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésében, valamint 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt szabályok hatálya alá tartozik.22. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek legkésőbb 1993. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezen intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.23. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1990. november 27-én.a Tanács részérőlaz elnökV. Saccomandi[1] HL C 327., 1989.12.30., 40. o.[2] HL C 260., 1990.10.15., 154. o.[3] HL C 124., 1990.5.21., 7. o.[4] HL L 61., 1989.3.4., 48. o.[5] HL L 378., 1982.12.31., 58. o.[6] HL L 395., 1989.12.30., 13. o.[7] HL L 121., 1964.7.29., 2012/64. o.[8] HL L 303., 1990.10.31., 6. o.[9] HL L 55., 1971.3.8., 23. o.[10] HL L 224., 1990.9.18., 29. o.[11] HL L 268., 1991.9.24., 35. o.[12] HL L 302., 1972.12.31., 24. o.[13] HL L 133., 1989.5.17., 33. o.[14] HL L 26., 1977.1.31., 67. o.[15] HL L 316., 1974.11.26., 10. o.[16] HL L 275., 1986.9.26., 36. o.[17] HL L 255., 1968.10.18., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETI. FEJEZETA nyulak ante mortem vizsgálata1. Az állatokon ante mortem vizsgálatot kell végezni. Az általános szabály az, hogy az ilyen ante mortem vizsgálatot a gazdaságban kell elvégezni berakodás előtt.a) Amennyiben az ante mortem vizsgálatot végrehajtották a származási gazdaságban, elegendő, ha a vágóhídi vizsgálat a szállítás során bekövetkezett sérülések megállapítására korlátozódik, amennyiben a nyulakat legfeljebb 24 órával korábban vizsgálták meg a származási gazdaságban, és azokat egészségesnek találták. Ezenfelül a nyulak azonosságát igazolni kell a vágóhídra érkezéskor.Ha a származási gazdaságban és a vágóhídon nem ugyanaz a hatósági állatorvos végzi az ante mortem vizsgálatot, akkor az állatokat a III. mellékletben részletezett adatokat tartalmazó egészségügyi bizonyítványnak kell kísérni.b) Ha a származási gazdaságban ante mortem vizsgálatra nem kerül sor, akkor a vágónyulaknak a vágóhídra való megérkezéstől számított 24 órán belül ante mortem vizsgálaton kell átesniük. A vizsgálatot közvetlenül a vágás előtt ismételten végre kell hajtani, ha az ante mortem vizsgálat óta 24 óránál hosszabb idő telt el.A vágóhíd üzemeltetője, vagy annak képviselője köteles elősegíteni az ante mortem vizsgálattal kapcsolatos teendők végzését, különösen az állatok szükségesnek ítélt mozgatása tekintetében.A vágásra szállított minden egyes példányt vagy tételt azonosítani kell, hogy az illetékes hatóság megállapíthassa az eredetét.2. Az ante mortem vizsgálatot hatósági állatorvosnak kell végeznie a szakma szabályai szerint, megfelelő megvilágítás mellett.3. A vizsgálatnak meg kell határoznia, hogy:a) az állatok szenvednek-e emberre vagy állatra átvihető betegségben, mutatnak-e olyan tüneteket, vagy általános állapotuk olyan-e, amely ilyen betegség esetleges előfordulására utal;b) mutatnak-e betegségre utaló olyan tüneteket, vagy az általános állapotukat befolyásoló olyan rendellenességeket, amelyek a húst emberi fogyasztásra alkalmatlanná tehetik.4. Nem vághatók le az állatok emberi fogyasztás céljára, ha megállapítást nyer, hogy a 3. pontban említett feltételeknek megfelelő betegségben szenvednek.5. A 4. pontban említett állatokat elkülönítve, vagy az összes többi nyúl levágása után kell leölni és húsukat higiénikusan kell kezelni.II. FEJEZETA nyulak post mortem vizsgálata6. A levágott nyulakat közvetlenül a vágás után meg kell vizsgálni.7. A post mortem vizsgálatot megfelelő megvilágítás mellett kell végezni.8. A post mortem vizsgálatnak a következőkre kell kiterjednie:a) a levágott állat megtekintése;b) a tüdő, a máj, a lép, a vesék és az állati test olyan részeinek áttapintása, illetve szükség esetén bemetszése, amelyek valamilyen változást mutatnak;c) az állomány, a szín, a szag és adott esetben az íz rendellenességeinek vizsgálata;d) szükség esetén laboratóriumi vizsgálatok.9. a) A nyulakat emberi fogyasztásra teljesen alkalmatlannak minősítik, amennyiben a post mortem vizsgálat a következőket tárja fel:- emberre vagy állatra nézve fertőző betegségek,- rosszindulatú vagy áttételes daganatok; áttételes tályogok,- kiterjedt parazitás fertőzés a bőr alatti vagy az izomszövetekben,- tiltott anyagok maradványai, vagy a megengedett közösségi határértékeket meghaladó mennyiségű szermaradvány, többek között gyógyászati hatású szerek jelenléte,- mérgezés,- kiterjedt sérülések vagy kiterjedt véres, illetve vérsavó beivódás,- szín-, szag- vagy ízrendellenességek,- állomány-rendellenességek, elsősorban ödéma vagy súlyos senyvesség.b) A vágott állatok azon részei, amelyeken a hús egyéb részeinek egészségét nem befolyásoló, helyi sérülések vagy szennyeződések láthatóak, emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősülnek.c) A hatósági állatorvos jegyzőkönyvben rögzíti az ante mortem és a post mortem vizsgálat eredményeit, és amennyiben a 3. pontban említett betegségek vagy maradékanyagok jelenlétét állapítja meg, úgy arról értesíti az állatok származási állományának felügyeletét ellátó hatósági szolgálat szerveit, valamint az említett állományért felelős személyt.III. FEJEZETKözegészségügyi jelölés10. A közegészségügyi jelölést a hatósági állatorvos felelőssége alatt kell elvégezni, aki e célból a következőket tartja fenn és kezeli:a) a hús közegészségügyi jelöléséhez szükséges eszközök, amelyeket csak a megjelölés tényleges időpontjában és csak az ahhoz szükséges időre ad át a segédszemélyzetnek;b) címkék és csomagolóanyagok, amelyeken a 11. pontban hivatkozott jelölések, vagy bélyegzők egyike már fel van tüntetve. Ezeket a címkéket, csomagolóanyagokat és bélyegzőket a hatósági állatorvos a szükséges számban adja át a segédszemélyzetnek, akkor, amikor azok használatára sor kerül.11. 1. Az közegészségügyi jelölés a következőkből áll:a) - a felső részen a küldő ország nevének kezdőbetűje/kezdőbetűi: B, D, DK, EL, ESP, F, IRL, I, L, NL, P, UK,- a középső részen a vágóhíd, vagy adott esetben a daraboló üzemek állat-egészségügyi engedélyszáma,- az alsó részen a következő betűjelzések egyike: CEE, EEG, EWG, EOEF, EEC vagy EOK,a betűknek és számoknak 0,2 cm méretűnek kell lenniük; vagyb) egy ovális alakú jelölés, amely az a) pontban felsorolt információkat tartalmazza; a betűknek 0,8 cm, a számoknak 1,1 cm magasságúnak kell lenniük.2. A jelöléshez felhasznált anyag meg kell, hogy feleljen valamennyi higiéniai követelménynek és az 1. pontban említett információknak tökéletesen olvasható formában kell megjelenniük rajta.3. a) Az 1. a. pontban említett közegészségügyi jelölést a következők szerint kell elhelyezni:- a csomagolatlan vágott testeken az 1. a. pontban felsorolt adatokat tartalmazó pecsét,- a csomagolt vágott testeket burkoló védőcsomagoláson vagy egyéb csomagoláson, illetve alatta, látható módon,- a vágott állati test részeit vagy belsőségeit tartalmazó kis kiszerelésű termékek védőcsomagolásán vagy egyéb csomagoláson, illetve alatta, látható módon.b) Az 1. b pontban említett közegészségügyi jelölést a nagy kiszerelésű termékeken fel kell tüntetni.4. Ha a közegészségügyi jelölés a 3. pontban foglaltakkal összhangban kerül rá a védőcsomagolásra, illetve a csomagolásra, akkor:- azt úgy kell ott elhelyezni, hogy a védőcsomagolás, illetve a csomagolás felbontásakor a jelölés megsemmisüljön, vagy- a védőcsomagolást, illetve a csomagolást úgy kell lezárni, hogy az a felnyitást követően ne legyen újra felhasználható.IV. FEJEZETTárolás12. A nyúlhúst a post mortem vizsgálatot követően le kell hűteni, vagy le kell fagyasztani, és olyan hőmérsékleten kell tartani, ami semmikor sem emelkedhet – 4 oC, mélyhűtésnél pedig – 12 oC fölé.V. FEJEZETSzállítás13. Figyelemmel a szállítás időtartamára és körülményeire, valamint az igénybe vett szállítóeszközre, a nyúlhúst olyan állapotban kell feladni, hogy a szállítás során védve legyen minden szennyező és minőségét rontó hatástól. Különösen arról kell gondoskodni, hogy a szállításhoz használt járművek rendelkezzenek a 12. pontban rögzített hőmérsékleti értékek fenntartására alkalmas berendezésekkel.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMINTAKÖZEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III. MELLÉKLETMINTAEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETMINTAEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Tanács 2009/82/EK irányelve ( 2009. július 13. ) a 91/414/EGK irányelvnek a tetrakonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
               28.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/10

      A TANÁCS 2009/82/EK IRÁNYELVE

   (2009. július 13.)
   a 91/414/EGK irányelvnek a tetrakonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a tetrakonazolt is.

               (2)

               A tetrakonazol esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 451/2000/EK és az 1490/2002/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek az 1490/2002/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vonatkozó értékelő jelentéseket és ajánlásokat benyújtják az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA). A tetrakonazol esetében a referens tagállam Olaszország volt, amely 2005. július 15-én minden releváns információt benyújtott.

               (3)

               A tagállamok és az EFSA szakmai vizsgálatnak vetették alá az értékelő jelentést, majd 2008. július 31-én az EFSA tetrakonazolról szóló tudományos jelentése formájában benyújtották a Bizottsághoz. A jelentést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a tetrakonazolról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2009. február 26-án véglegesítette.

               (4)

               A különböző vizsgálatokból világossá vált, hogy a tetrakonazolt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgáltak és részleteztek. Ezért a tetrakonazolt indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

               (5)

               Ettől függetlenül indokolt további információkat beszerezni egyes különös kérdésekről. A 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint valamely hatóanyag I. mellékletbe való felvételét feltételekhez lehet kötni. A tetrakonazol esetében ezért indokolt felkérni a bejelentőt, hogy szolgáltasson további információkat a fogyasztókra jelentett frissített kockázatértékelésről, az ökotoxikológiára vonatkozó specifikációról, az esetleges metabolitok sorsáról és viselkedéséről valamennyi közegben, az ilyen metabolitok madarakra, emlősökre, vízi szervezetekre és nem célszervezetnek tekintett ízeltlábúakra jelentett frissített kockázatértékelésről, valamint a madarakra, emlősökre és halakra gyakorolt endokrin romboló hatásáról.

               (6)

               Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő határidőt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből fakadó új kötelezettségek teljesítésére.

               (7)

               A 91/414/EGK irányelvben előírt kötelezettségek sérelme nélkül az I. mellékletbe való felvételt követően a tagállamoknak hat hónap áll rendelkezésükre, hogy a tetrakonazolt tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó, jelenleg kiadott engedélyeket felülvizsgálják a 91/414/EGK irányelvben, különösen annak 13. cikkében és az I. mellékletében meghatározott feltételek teljesítésének biztosítása érdekében. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelvnek megfelelően szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk az érvényes engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani az egyes növényvédő szerek valamennyi tervezett felhasználását tartalmazó III. melléklet szerinti teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtásához és értékeléséhez.

               (8)

               A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (4) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során nyert tapasztalatok azt mutatták, hogy nehézségek merülhetnek fel annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatosan. A további nehézségek elkerülése végett szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáférhet az említett irányelv II. mellékletében leírt követelmények szerint összeállított dossziéhoz. E pontosítás ugyanakkor az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (9)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (10)

               Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül.

               (11)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (5) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. június 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. július 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tetrakonazolt hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelvvel összhangban történő szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2010. június 30-ig elvégzik.
   Az említett időpontig arról is meggyőződnek, hogy az irányelv I. mellékletében a tetrakonazollal kapcsolatos feltételek teljesülnek-e az e hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely egyedüli hatóanyagként, illetve a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2009. december 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként tetrakonazolt tartalmaz, a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvekkel összhangban a tagállamoknak újból el kell végezniük a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, és figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete tetrakonazolra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Az értékelés alapján meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   Ezt követően a tagállamok:

               a)

               tetrakonazolt egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén legkésőbb 2014. június 30-ig módosítják vagy visszavonják; vagy

               b)

               tetrakonazolt több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, ha szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2014. június 30-ig vagy, ha az későbbre esik, a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás határidejéül meghatározott időpontig.

         4. cikk
   Ez az irányelv 2010. január 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ERLANDSSON

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

      (3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

      (4)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

      (5)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név, azonosító számok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A felvétel lejárata

                     Egyedi rendelkezések

                     „Tetrakonazol
                     CAS-szám: 112281-77-3
                     CIPAC-szám: 726

                        (RS)-2-(2,4-Diklór-fenil)-3-(1H-1,2,4-triazol-1-il)propil-1,1,2,2-tetrafluor-etil-éter

                     ≥ 950 g/kg (racém keverék)
                     Toluol-szennyeződés: legfeljebb 13 g/kg

                     2010. január 1.

                     2019. december 31.

                     A.   RÉSZ
                     Használata kizárólag gombaölő szerként, szántóföldi növények esetében engedélyezhető, legfeljebb 0,1 kg/ha mennyiségben és ugyanazon a területen háromévenként. Használatát tilos engedélyezni alma vagy szőlő esetében.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. február 26-án véglegesített, a tetrakonazolra vonatkozó vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                     Ezen átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                 —

                                 a vízi szervezetek és a nem célszervezetnek tekintett növények védelme. Az ismert kockázatok tekintetében adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseket (például védősávokat) kell alkalmazni,

                                 —

                                 a felszín alatti vizek védelme, ha a hatóanyagot érzékeny talajú és/vagy érzékeny éghajlati adottságú területen alkalmazzák.

                           Az érintett tagállamoknak az alábbiakat kell kérniük:

                                 —

                                 további információk benyújtása a fogyasztókra jelentett kockázat frissített értékeléséről,

                                 —

                                 további információk az ökotoxikológiára vonatkozó specifikációról,

                                 —

                                 további információk a lehetséges metabolitok sorsáról és viselkedéséről valamennyi közegben,

                                 —

                                 az ilyen metabolitok madarakra, emlősökre, vízi szervezetekre és nem célszervezetnek tekintett ízeltlábúakra jelentett kockázatának frissített értékeléséről,

                                 —

                                 további információk a madarakra, emlősökre és halakra gyakorolt endokrin romboló hatásáról.

                           Gondoskodnak arról, hogy a bejelentő a vizsgálati eredményeket legkésőbb 2011. december 31-ig benyújtsa a Bizottsághoz.”

         (1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: Council Directive 89/437/EEC of 20 June 1989 on hygiene and health problems affecting the production and the placing on the market of egg products

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0437

Hivatalos Lap L 212 , 22/07/1989 o. 0087 - 0100 finn különkiadás fejezet 3 kötet 30 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 30 o. 0003

		A Tanács irányelve(1989. június 20.)a tojástermékek előállítását és forgalomba hozatalát érintő higiéniai és egészségügyi problémákról(89/437/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a közös piac és különösen a tojás piacának a legutóbb a 3907/87/EGK rendelettel [4] módosított 2771/75/EGK rendelettel [5] létrehozott közös szervezése, valamint az ovalbumin és a laktalbumin kereskedelmének a 4001/87/EGK rendelettel [6] módosított 2783/75/EGK rendelettel [7] bevezetett közös rendszere zavartalan működésének biztosításához alapvetően fontos, hogy a tojástermékek forgalmazását a továbbiakban ne gátolják az egészségügyi követelmények tekintetében a tagállamok között e területen fennálló egyenlőtlenségek; mivel ez lehetővé teszi a jobban összehangolt termelést és egyenlő versenyfeltételeket teremt, miközben minőségi terméket biztosít a fogyasztók számára;mivel a Szerződés II. mellékletének hatálya alá nem tartozó egyes tojástermékek forgalmazása szorosan kapcsolódik azon tojástermékek forgalmazásához, amelyek tekintetében piacszervezés létezik; mivel valamennyi tojástermék esetében ki kell küszöbölni a piaci verseny torzulását;mivel helyénvalónak tűnik kizárni ezen irányelv hatálya alól azokat a tojástermékeket, amelyeket kisvállalkozások, üzletek vagy éttermek állítanak elő és végső fogyasztónak közvetlen értékesítésre vagy fogyasztásra szánt élelmiszerek előállítására helyben használnak fel;mivel meg kell határozni a tojástermékek előállításának, tárolásának és szállításának egészségügyi követelményeit; mivel különösen fontos, hogy megfelelő szabályokat állapítsanak meg az üzemek engedélyezésére;mivel fontos a tojástermékekre vonatkozó egészségügyi követelmények meghatározása is;mivel az említett szabályokat a Közösségen belüli, illetve az egyes tagállamokon belül folyó kereskedelemben egyaránt azonos módon kell alkalmazni;mivel elsősorban a termelők feladata annak biztosítása, hogy a tojástermékek megfeleljenek az ezen irányelvben meghatározott egészségügyi követelményeknek; mivel a tagállamok illetékes hatóságainak vizsgálat és ellenőrzés útján kell gondoskodniuk arról, hogy a termelők betartsák a fent említett követelményeket; mivel az ilyen ellenőrzésre és vizsgálatra vonatkozó szabályoknak figyelembe kell venniük a belső piac igényeit;mivel szúrópróbaszerű ellenőrzést kell végezni az emberi szervezetre ártalmas anyagok esetleges szermaradványainak kimutatására;mivel közösségi ellenőrző intézkedéseket kell bevezetni annak garantálására, hogy valamennyi tagállam egységesen alkalmazza az ezen irányelvben megállapított előírásokat;mivel a Közösségen belüli kereskedelemben az áru feladójának, címzettjének illetve képviselőiknek az áru rendeltetési helye szerinti tagállam illetékes hatóságaival felmerült vita esetén lehetőséget kell adni szakértő véleményének beszerzésére;mivel a harmadik országban előállított és a Közösségen belüli forgalomba hozatalra szánt tojástermékek nem kezelhetők kedvezőbben, mint az ebben az irányelvben megállapított szabályok; mivel rendelkezést kell hozni a harmadik országban lévő üzemek vizsgálatára szolgáló közösségi eljárásról;mivel meg kell bízni a Bizottságot azzal a feladattal, hogy fogadjon el egyes intézkedéseket ezen irányelv végrehajtására; mivel ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok között az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében szoros és hatékony együttműködést kialakító eljárásokat kell meghatározni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv a közvetlen emberi fogyasztásra vagy élelmiszerek gyártására szolgáló tojástermékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó higiéniai és egészségügyi követelményeket állapítja meg.Ez az irányelv azonban nem alkalmazandó az alábbiakra:- a 2. cikkben meghatározott tojástermékekből készített olyan fogyasztásra kész élelmiszerek, amelyek a 3. cikk rendelkezéseinek megfelelnek,- kisvállalkozások által előzetes kezelés nélkül előállított és közvetítő beiktatása nélkül a fogyasztónak közvetlen értékesítésre szánt, vagy elkészítésük után azonnal, helyben elfogyasztott élelmiszerek gyártására felhasznált tojástermékek.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában a 2772/75/EGK rendelet [8] 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt meghatározások alkalmazandók. Az alábbi meghatározások is alkalmazandók:1. tojástermékek: tojásból a tojáshéj és a héjhártya eltávolítását követően emberi fogyasztás céljára előállított termék, továbbá annak különböző összetevői illetve keverékei; ezek részben helyettesíthetőek más élelmiszerekkel vagy adalékokkal; formájukat tekintve lehetnek folyékonyak, sűrítettek, szárítottak, kristályosak, fagyasztottak, gyorsfagyasztottak vagy alvadtak;2. termelő gazdaság: a 2782/75/EGK rendelet [9] sérelme nélkül, emberi fogyasztásra szánt tojást előállító gazdaság;3. üzem: tojástermékek előállítására és/vagy kezelésére szóló engedéllyel rendelkező üzem;4. repedt tojás: olyan tojás, amelynek héja sérült, de nem törött, ép héjhártyával;5. tétel: a tojástermékek olyan mennyisége, amelyet azonos körülmények között állítottak elő, és különösen egyetlen munkafolyamatban kezeltek;6. szállítmány: tojástermékek olyan mennyisége, amelyet élelmiszer-ipari feldolgozásra egyidejűleg meghatározott helyre továbbítanak vagy közvetlen emberi fogyasztásra szánnak;7. feladó ország: az a tagállam vagy harmadik ország, ahonnan a tojástermékek szállítmányát útnak indítják egy másik tagállamba;8. rendeltetési ország: az a tagállam, amelybe a tojástermékeket útnak indítják egy másik tagállamból vagy harmadik országból;9. csomagolás: tojástermékeken bármely formájú csomagolás alkalmazása;10. illetékes hatóság: az érintett tagállam által az irányelvben foglalt előírások betartásának ellenőrzésére kijelölt állat-egészségügyi vagy bármely más megfelelő részleg;11. forgalomba hozatal: tojástermékek forgalomba hozatala a 2772/75/EGK rendelet 1. cikkének 5. pontjában meghatározott módon.3. cikkA tagállamok biztosítják, hogy csak olyan tojásterméket állítanak elő élelmiszerként vagy használnak fel élelmiszergyártáshoz, amely megfelel a következő általános követelményeknek:a) tyúk-, kacsa-, liba-, pulyka-, gyöngytyúk- vagy fürjtojásból kell készülniük, de nem különböző fajok tojásainak keverékéből;b) a terméken fel kell tüntetni a tojásösszetevők százalékos arányát, amennyiben részben más élelmiszerekkel vagy adalékokkal – feltéve, hogy megfelelnek a 12. cikk követelményeinek – kiegészítették azokat;c) kezelésük és előállításuk a 6. cikkel összhangban engedélyezett és a melléklet I. és II. fejezetének megfelelő üzemben kellett történjen, és a terméknek eleget kell tennie az ezen irányelvben foglalt követelményeknek;d) a melléklet III. és V. fejezetében előírt higiéniai körülmények között készítették elő a melléklet IV. fejezete követelményeinek megfelelő tojásból;e) a 14. cikkben meghatározott eljárás szerint jóváhagyott kezelési folyamaton kell átmenniük, amely alkalmassá teszi azokat arra, hogy megfeleljenek többek között a melléklet VI. fejezetében megállapított vizsgálati előírásoknak.Ahol azonban tojástermékekből előállított egyes élelmiszerek gyártásával összefüggő technológiai okokból szükséges, a 14. cikkben meghatározott eljárással összhangban megállapítandó követelmények alapján az illetékes hatóság határoz arról, hogy egyes tojástermékeket nem szükséges kezelésnek alávetni; ilyen esetben a tojástermékeket haladéktalanul fel kell használni abban az üzemben, ahol azokat más élelmiszerek gyártására szánták;f) meg kell felelniük a melléklet VI. fejezetében megállapított vizsgálati előírásoknak;g) át kell esniük egészségügyi ellenőrzésen a melléklet VII. fejezetével összhangban;h) csomagolásukat a melléklet VIII. fejezetének megfelelően kell végezni;i) tárolásukat és szállításukat a melléklet IX. és X. fejezetének megfelelően kell végezni;j) rendelkezniük kell a melléklet XI. fejezetében meghatározott, a fogyasztásra alkalmasságra utaló jelzéssel, és amennyiben közvetlen emberi fogyasztásra szánják azokat, meg kell felelniük a legutóbb a 86/197/EGK irányelvvel [10] módosított, a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelv [11] követelményeinek.4. cikkAz illetékes hatóságok biztosítják, hogy a tojástermékek előállítói végrehajtanak valamennyi olyan intézkedést, amely ezen irányelv betartásához szükséges, és különösen hogy:- laboratóriumi vizsgálat céljából mintavételre kerül sor a melléklet VI. fejezetében megállapított vizsgálati előírások betartásának ellenőrzésére,- a szobahőmérsékleten nem tárolható tojástermékeket a melléklet IX. és X. fejezetében meghatározott hőmérsékleten tárolják és szállítják,- meghatározzák azt az időtartamot, amelynek során a tojástermékek biztonságosan eltarthatók,- nyilvántartást vezetnek a különböző vizsgálatok és ellenőrzések eredményeiről, és azt bemutatás céljából 2 évig megőrzik,- minden tételt úgy jelölnek meg, hogy egyértelműen megállapítható legyen kezelésének időpontja; a tétel e megjelölésének szerepelnie kell a kezelési nyilvántartásban és a XI. fejezetben meghatározott, a fogyasztásra alkalmasságra utaló jelzésben.5. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő ellenőrzéseket végeznek valamennyi olyan gyógyszer- vagy hormonhatású anyag, antibiotikum, peszticid, tisztítószer és más olyan anyag szermaradványainak kimutatására, amely ártalmas hatású, vagy megváltoztathatja a tojástermékek érzékszervi tulajdonságait, vagy fogyasztásukat az emberi egészségre veszélyessé vagy ártalmassá teszi.(2) Ha a vizsgált tojástermékek a (4) bekezdéssel összhangban meghatározott engedélyezett mértéket meghaladó mértékben mutatják szermaradványok nyomait, tilos emberi fogyasztásra szánt élelmiszerben történő felhasználásra vagy forgalomba hozatalra történő engedélyezésük akár élelmiszergyártás, akár pedig közvetlen emberi fogyasztás céljára.(3) A szermaradvány-vizsgálatokat bizonyított és tudományosan elismert módszereknek megfelelően kell végezni különös tekintettel a közösségi irányelvekben vagy más nemzetközi szabványokban előírt módszerekre.Lehetővé kell tenni a szermaradvány-vizsgálatok kiértékelését a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározott referenciamódszerek alkalmazásával azt követően, hogy az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság kifejtette véleményét.Ugyanezen eljárással összhangban legalább egy referencialaboratóriumot kell kijelölni minden egyes tagállamban a szermaradványok vizsgálata céljából a 7. és a 8. cikk alkalmazásának esetére.A Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában teszi közzé a referenciamódszereket és a referencialaboratóriumok jegyzékét.(4) A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel fogadja el:- a vizsgálat részletes szabályait,- a (2) bekezdésben említett anyagokra vonatkozó tűréshatárokat,- a mintavételezés gyakoriságát.6. cikk(1) Az egyes tagállamok összeállítják engedélyezett üzemeik jegyzékét, amelyek mindegyikének engedélyezési számmal kell rendelkeznie. A tagállamok ezt a listát megküldik a többi tagállamnak és a Bizottságnak.Egyetlen tagállam sem engedélyezi üzem működését, amennyiben nem biztosított, hogy az megfelel ezen irányelvnek. A tagállam visszavonja az engedélyt, ha a megadásának feltételei nem teljesülnek. Az engedély visszavonásáról értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot.(2) Az üzemek és a csomagoló központok ellenőrzése és rendszeres vizsgálata az illetékes hatóság felelőssége, amely mindenkor szabad bejárással rendelkezik az üzem valamennyi részébe az irányelvben foglalt rendelkezések betartásának biztosítása érdekében.Ha az ilyen vizsgálat azt tárja fel, hogy az irányelv nem minden követelményét tartják be, az illetékes hatóság megteszi a megfelelő intézkedéseket a helyzet orvoslására.7. cikk(1) A Bizottság szakértői az illetékes hatóságokkal együttműködve helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek, amennyiben azok nélkülözhetetlenek az irányelv egységes alkalmazásának biztosításához; különösen azt ellenőrizhetik, hogy a 2772/75/EGK rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően engedélyezett üzemek és csomagoló központok valóban megfelelnek-e az irányelvnek.Az a tagállam, amelynek területén ellenőrzést végeznek, a szakértőknek minden, a munkájuk elvégzéséhez szükséges segítséget megad. A Bizottság az ellenőrzések eredményeiről értesíti az érintett tagállamot.Az érintett tagállam megteszi az ellenőrzések eredménye nyomán szükségessé váló valamennyi intézkedést. Ha a tagállam nem hozza meg ezeket az intézkedéseket, a Bizottság a 13. cikkben megállapított eljárással összhangban úgy határozhat, hogy a kérdéses tagállamnak fel kell függesztenie az ezen irányelvnek nem megfelelő üzemből származó tojástermékek forgalomba hozatalát.(2) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések elvégzése előtt a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározzák az e cikk alkalmazására vonatkozó általános rendelkezéseket, és megfogalmazzák az (1) bekezdésben előírt ellenőrzések tekintetében követendő szabályokat tartalmazó bizottsági ajánlást.8. cikk(1) A 6. és 7. cikk sérelme nélkül, amennyiben rendellenességek alapos gyanúja merül fel, a rendeltetési országnak jogában áll elvégezni a tojástermékek hátrányos megkülönböztetés nélküli vizsgálatát annak ellenőrzésére, hogy a szállítmány megfelel-e ezen irányelv követelményeinek.(2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatot az áruk rendeltetési helyén vagy más megfelelő helyen végzik, feltéve hogy ez utóbbi esetben a választott helyszín a lehető legkevésbé esik ki az áru szállítási útvonalából.Az ilyen vizsgálatokat a lehető leghamarabb el kell végezni, hogy ne késleltessék indokolatlanul a tojástermékek forgalomba hozatalát és ne okozzanak az áru minőségét károsító késedelmet.(3) Amennyiben az (1) és (2) bekezdéssel összhangban elvégzett vizsgálat során úgy találják, hogy a tojástermékek nem felelnek meg ezen irányelvnek, a rendeltetési ország illetékes hatósága megadhatja a választási lehetőséget a feladónak, a címzettnek, illetve azok képviselőinek arra, hogy vagy kivonják a szállítmányt a piacról újabb kezelésnek alávetés céljából, vagy azokat más célokra használják fel, amennyiben az egészségügyi előírások azt megengedik. Ezek elmaradása esetén a kötelező választás a tojástermékek megsemmisítése. Az illetékes hatóság ugyanakkor bármely esetben megteszi a szükséges óvintézkedéseket az ilyen tojástermékek nem megfelelő felhasználásának megakadályozására.(4) a) A határozatokról és azok indokairól értesíteni kell a feladót, a címzettet, illetve azok képviselőit. Az érintett fél kérésére a határozatot meg kell indokolni, és haladéktalanul írásban is kell közölni a törvény értelmében rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek részletezésével együtt, beleértve azok formáját és azt a határidőt is, amelyen belül a jogorvoslati eljárást meg kell indítani.Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések nem érintik a feladó, a címzett, illetve azok képviselőjének rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket.b) Amennyiben az ilyen határozat az emberi egészségre különösen súlyos veszélyt jelentő körülmények fennállásán alapul, haladéktalanul közlik azt a feladó tagállam illetékes hatóságával és a Bizottsággal.c) A közlést követően megfelelő intézkedések hozhatók a 13. cikkben meghatározott eljárással összhangban, különösen az érintett tojástermékekkel kapcsolatosan más tagállamokban hozott intézkedések összehangolása céljából.(5) A tagállamok biztosítják a szakértői vélemény beszerzésének jogát az olyan tojástermékek feladói részére, amelyek az (1) bekezdésben meghatározott vizsgálat eredményeképpen nem hozhatók forgalomba.A szakértőnek az exportáló országétól, illetve a rendeltetési országétól eltérő állampolgárságúnak kell lennie.A Bizottság a tagállamok javaslatára összeállítja azon állat-egészségügyi szakértők jegyzékét, akiket fel lehet kérni ilyen vélemények elkészítésére. E bekezdés alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a 14. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadnak el.9. cikkHa a 8. cikknek megfelelő vizsgálatot követően valamely tagállam úgy véli, hogy egy másik tagállamban lévő üzemben már nem tartják be ezen irányelv rendelkezéseit, értesíti az érintett tagállam illetékes hatóságát. Az említett hatóság megtesz minden szükséges intézkedést, és értesíti az előbbi tagállam illetékes hatóságát az általa hozott határozatokról és azok indokairól.Ha az előbbi tagállam attól tart, hogy nem hoztak ilyen intézkedéseket illetve a hozott intézkedések nem megfelelőek, a két tagállam közösen keresi a helyzet orvoslásának útját és módjait, szükség esetén az üzem ellenőrző meglátogatásával.A tagállamok értesítik a Bizottságot a vitákról és az elért megoldásokról.Ha a tagállamok nem tudnak megegyezésre jutni, az egyik fél ésszerű határidőn belül a Bizottság elé utalja az ügyet, amely egy vagy több szakértőt kér fel véleményalkotásra.A szakértői vélemény elkészültéig a feladó tagállam fokozza a kérdéses üzemből származó tojástermékek ellenőrzését, és a rendeltetési tagállam kérésére a Bizottság azonnal utasít egy szakértőt, hogy keresse fel a feladó üzemet, megfelelő közbenső óvintézkedésekre javaslattétel céljából.A negyedik albekezdésben előírt szakértői véleménynek vagy a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban végzett ellenőrzés eredményének figyelembevételével a tagállamok felhatalmazhatók arra, hogy a 13. cikkben meghatározott eljárással összhangban ideiglenesen megtagadják területükre az érintett üzemből származó tojástermékek behozatalát.Ez a felhatalmazás egy vagy több szakértő további véleménye alapján a 13. cikkben meghatározott eljárással összhangban visszavonható.Az állat-egészségügyi szakértőknek a vitában érintett tagállamokétól eltérő állampolgárságúaknak kell lenniük.E cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a 14. cikk szerinti eljárással összhangban fogadnak el.10. cikkEzen irányelv mellékletének módosításáról a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel határoz.11. cikk(1) Ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazásáig továbbra is alkalmazandók azok a nemzeti rendelkezések, amelyek a harmadik országból származó tojástermékek behozatalát szabályozzák és amelyek nem lehetnek kedvezőbbek, mint a Közösségen belüli kereskedelmet szabályozó rendelkezések.(2) A helyszíni vizsgálatokat a tagállamok és a Bizottság szakértői végzik. A tagállamok e vizsgálatok elvégzésére utasított szakértőit a tagállamok javaslatára a Bizottság nevezi ki. A vizsgálatokat a Közösség nevében folytatják, amely viseli annak költségeit.(3) A mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő üzemek jegyzékét a 14. cikkben foglalt eljárással összhangban állítják össze.(4) A behozott termékeket kísérő egészségügyi bizonyítványnak és a fogyasztásra alkalmasságra utaló jelzés formájának és jellegének meg kell felelnie a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározott mintának.12. cikkA Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel határozza meg az adalékanyagokra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokban megengedett adalékanyagok jegyzékéből azokat, amelyek a 3. cikk a) bekezdésében meghatározott tojástermékekhez használható élelmiszerekben felhasználhatók, valamint az ilyen felhasználás részletes szabályait.A határozat meghozataláig az ilyen felhasználásra vonatkozó nemzeti szabályok alkalmazandók.13. cikk(1) Amennyiben az e cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni, akkor az ügyet az elnök saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére haladéktalanul az 1968. október 15-i tanácsi határozattal létrehozott Állategészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "a bizottság") elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottsághoz a szükséges intézkedésekről. A bizottság a tervezetre vonatkozó véleményét két napon belül alakítja ki. Az olyan határozatok esetében, amelyeket a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell elfogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében megállapított többséggel fogadják el. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(4) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz. Amennyiben a javaslatok Tanács elé terjesztését követő 15 napon belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el, hacsak a Tanács egyszerű többséggel az említett intézkedések ellen nem döntött.14. cikk(1) Az e cikkben megállapított eljárás alkalmazása esetén az elnök saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére haladéktalanul a bizottság elé terjeszti az ügyet.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottsághoz a szükséges intézkedésekről. A bizottság a tervezetre vonatkozó véleményét két napon belül alakítja ki. Az olyan határozatok esetében, amelyeket a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell elfogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében megállapított többséggel fogadják el. A Bizottságon belül a tagállamok képviselőinek szavazatait az e cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(4) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz. Amennyiben a javaslatok Tanács elé terjesztését követő 15 napon belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el, kivéve ha a Tanács egyszerű többséggel visszautasította az említett intézkedéseket.15. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1996. január 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.A Bizottság legkésőbb 1994. december 31-ig benyújtja a Tanácsnak a tárgyban szerzett tapasztalatairól szóló beszámolóját, adott esetben az irányelv mellékletének elfogadására irányuló javaslatokkal együtt, különös figyelemmel a tudomány és a technikai fejlődésre.16. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1991. június 20-án.a Tanács részérőlaz elnökC. Romero Herrera[1] HL C 67., 1987.3.14., 9. o. és HL C 53., 1989.3.2., 10. o.[2] HL C 187., 1988.7.18., 184. o.[3] HL C 232., 1987.8.31., 1. o.[4] HL L 370., 1987.12.30., 14. o.[5] HL L 282., 1975.11.1., 49. o.[6] HL L 377., 1987.12.31., 44. o.[7] HL L 282., 1975.11.1., 104. o.[8] HL L 282., 1975.11.1., 56. o.[9] HL L 282., 1975.11.1., 100. o.[10] HL L 144., 1986.5.29., 38. o.[11] HL L 33., 1979.2.8., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETI. FEJEZETAZ ENGEDÉLYEZÉS ÉS A MŰKÖDÉS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEIAz üzemeknek legalább a következőkkel kell rendelkezniük:1. a tojás tárolására és tojástermékek előállítására vagy tárolására szolgáló területeken:a) vízálló, könnyen tisztítható és fertőtleníthető, nem korhadó anyagból készült padozat, amelyet úgy képeztek ki, hogy elősegítse a víz elvezetését; a vizet a szagok megelőzésére rácsokkal és bűzelzárókkal felszerelt lefolyókba kell vezetni;b) sima, tartós, vízhatlan falak világos színű, mosható burkolással legalább két méter magasságig, a hűtő- és a fagyasztókamrákban és tárolókban pedig legalább a tárolási magasságig. A falak és a padozat illesztésének lekerekített vagy hasonló kialakításúnak kell lennie a tisztántartás lehetővé tételére;c) nem elhasználódó anyagból készült ajtók; és amennyiben az ajtók fából készültek, azok mindkét oldalát sima és vízhatlan bevonattal kell ellátni;d) könnyen tisztítható mennyezet, amelynek szerkezete és felületképzése megakadályozza a szennyeződés lerakódását és a penészképződést, a festék lemállását és a vízpára lecsapódását;e) megfelelő szellőzés és szükség esetén jó páraelszívás;f) megfelelő természetes vagy mesterséges világítás;g) a lehető legközelebb a munkahelyekhez:- a kéz tisztítására és fertőtlenítésére, valamint a felszerelés forró vizes lemosására szolgáló elegendő számú berendezés. A csapok nem lehetnek kézi vagy karműködtetésűek. A kézmosáshoz ezeket a berendezéseket meleg és hideg vagy az alkalmas hőmérsékletűre előkevert folyóvízzel, tisztító- és fertőtlenítőszerekkel, továbbá egyszer használatos kéztörlőkkel kell ellátni,- az eszközök fertőtlenítésére alkalmas berendezések;2. megfelelő számú öltözőhelyiséggel, amelyek sima, vízálló és mosható falakkal és padozattal, valamint mosdókagylókkal és vízöblítéses vécékkel. Az utóbbiak nem nyílhatnak közvetlenül a munkaterületre. A mosdókagylókat meleg és hideg vagy a kívánt hőmérsékletűre előkevert folyóvízzel, tisztító- és fertőtlenítőszerekkel, továbbá egyszer használatos kéztörlőkkel kell ellátni. A mosdók csapja nem lehet kézi működtetésű. A vécék közelében megfelelő számú mosdókagylót kell elhelyezni;3. elkülönített területtel és megfelelő berendezésekkel a rögzített és a mozgatható tárolóeszközök és tartályok tisztítására és fertőtlenítésére. Azonban nincs szükség ilyen külön területre és berendezésekre, ha gondoskodtak a tárolóeszközök és a tartályok tisztításának és fertőtlenítésének lehetőségéről más központokban;4. olyan berendezésekkel, amelyek kizárólag ivóvízellátásra szolgálnak, az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1980. július 15-i 80/778/EGK tanácsi irányelv [1] értelmében;Mindazonáltal megengedett a nem ivóvízellátásra szolgáló berendezések használata gőztermelésre, tűzoltásra és a fagyasztó berendezések hűtésére, feltéve hogy az e célra szolgáló csővezeték kialakítása eleve kizárja az általa szállított víz más célú felhasználását, és nem jelent a tojástermékekre fertőzésveszélyt. Az ilyen gőz és víz nem érintkezhet a tojástermékekkel és nem használható tojástermékekkel érintkező tárolóeszközök, berendezések és felszerelések tisztítására és fertőtlenítésére. A nem ivóvizet szállító vezetékeket egyértelműen meg kell különböztetni az ivóvízvezetékektől;5. megfelelő védelemmel a kártevők, például a rovarok és rágcsálók ellen;6. a tojástermékekkel érintkező berendezéseknek, csatlakozásoknak és eszközöknek, illetve azok felületének olyan sima anyagból kell készülnie, amely könnyen lemosható, tisztítható és fertőtleníthető, korrózióálló és nem visz át más anyagokat a tojástermékekre olyan mennyiségben, amely veszélyt jelenthetne az emberi egészségre, a tojástermékek összetételének romlását okozná, vagy károsan befolyásolná azok érzékszervi tulajdonságait.II. FEJEZETAZ ÜZEMEK ENGEDÉLYEZÉSÉNEK KÜLÖNLEGES FELTÉTELEIAz I. fejezetben megállapított általános feltételeken túl az üzemeknek rendelkezniük kell legalább a következőkkel:1. megfelelő nagyságú helyiségekkel a tojás és a tojásból készült késztermékek elkülönített tárolására, szükség szerint a tojástermékek megfelelő hőmérsékleten tartására szolgáló hűtőberendezéssel; a hűtőkamrákat fel kell szerelni adatrögzítővel ellátott hőmérővel vagy távhőmérővel;2. szennyezett tojás felhasználása esetén a tojás mosására és fertőtlenítésére szolgáló berendezésekkel; a fertőtlenítés végrehajtására engedélyezett termékek jegyzékét a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban kell összeállítani;3. a) megfelelő berendezéssel ellátott külön helyiséggel a tojás feltörésére, tartalmának összegyűjtésére, valamint a tojáshéj és a héjhártya eltávolítására;b) külön helyiséggel az a) pontban említett műveleteken kívüli egyéb tevékenységek végzésére.Amennyiben a tojástermékeket pasztőrözik, a pasztőrözés végezhető az a) pontban említett helyiségben, feltéve hogy az üzem zárt pasztőröző rendszerrel rendelkezik; egyéb esetekben a pasztőrözést a b) pontban említett helyiségben kell végezni. Az utóbbi esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a tojástermékek pasztőrözést követő fertőződésének megakadályozására;4. a tojás tartalmának üzemen belüli szállítására alkalmas eszközökkel;5. az ezen irányelvben meghatározott esetekben a tojástermékek kezelésére az illetékes hatóság által engedélyezett és az alábbi minimális felszereltséggel rendelkező berendezéssel:a) pasztőrözés esetén:- automatikus hőmérsékletszabályozással,- adatrögzítővel ellátott hőmérővel,- automata biztonsági berendezéssel az elégtelen fűtés megelőzésére;b) folyamatos pasztőröző rendszer esetében a berendezést fel kell szerelni az alábbiakkal is:- megfelelő biztonsági rendszerrel a pasztőrözött tojástermékek és a nem tökéletesen pasztőrözött tojástermékek keveredésének megakadályozására, valamint- automatikus biztonsági regisztráló szerkezettel az említett keveredés megakadályozására;6. külön helyiséggel az egyéb élelmiszerek és adalékanyagok tárolására;7. amennyiben a termékeket eldobható tárolóeszközökbe csomagolják, megfelelő és szükség szerint elkülönített területtel az ilyen tárolóeszközök és az előállításukra szolgáló nyersanyagok tárolására;8. az üres tojáshéjak, valamint az emberi fogyasztásra alkalmatlan tojás és tojástermékek azonnali eltávolítására és elkülönített tárolására szolgáló eszközökkel;9. a tojástermékek higiénikus csomagolására alkalmas berendezéssel;10. ezen irányelvnek a tojástermékekről és nyersanyagokról szóló követelményeinek megfelelő elemzések és vizsgálatok elvégzéséhez az üzemnek rendelkeznie kell megfelelő laboratóriummal. Ha nem rendelkezik ilyennel, előre biztosítania kell egy olyan laboratórium szolgáltatásainak igénybevételét, amely megfelel a követelményeknek. Az utóbbi esetben megfelelően tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot;11. szükség esetén megfelelő felszereléssel a fagyasztott tojástermékek felolvasztására, amelyeket kezelésnek és további feldolgozásnak kell alávetni valamely engedélyezett üzemben;12. külön helyiséggel a tisztító- és fertőtlenítőszerek számára.III. FEJEZETA HELYISÉGEKKEL, A FELSZERELÉSSEL, VALAMINT A SZEMÉLYZETTEL KAPCSOLATOS HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEKA személyzetre, a helyiségekre és a felszerelésre a legmagasabb fokú tisztasági követelményeket kell megkövetelni:1. különösen a tojást és tojástermékeket feldolgozó és kezelő személyzetnek tiszta munkaruhát és fejfedőt kell viselnie. Valamennyi munkanapon többször és minden egyes munkafelvétel alkalmával kezeiket meg kell mosniuk és fertőtleníteniük kell.Meg kell tiltani a dohányzást, étkezést, köpködést vagy rágást azokon a területeken, ahol tojást és tojástermékeket kezelnek és tárolnak;2. az üzembe állatok nem juthatnak be. A mégis előforduló rágcsálókat, rovarokat és más kártevőket rendszeresen irtani kell;3. a tojástermékek feldolgozásakor használt helyiségeket, felszerelést és más eszközöket tisztán és jó állapotban kell tartani. A berendezési tárgyakat és egyéb eszközöket a munkanap folyamán szükség szerint többször is, a munkanap végén feltétlenül, az újbóli használat előtt pedig azokon a részeken, ahol bepiszkolódtak, alaposan meg kell tisztítani, és fertőtleníteni kell. A tojástermékek továbbítására szolgáló zárt csővezetékrendszereket olyan megfelelő tisztítórendszerrel kell ellátni, amely biztosítja valamennyi részük megtisztítását és fertőtlenítését. Tisztítás és fertőtlenítés után a csővezetékeket ivóvízzel kell kiöblíteni;4. a helyiségek, eszközök és berendezési tárgyak kizárólag tojástermékek feldolgozására használhatók, kivéve egyéb élelmiszereknek egyidejűleg vagy eltérő időpontban, az illetékes hatóság engedélyével végzett feldolgozását azzal a feltétellel, hogy valamennyi megfelelő intézkedést megtettek az ezen irányelv hatálya alá eső termékek megfertőződésének vagy kedvezőtlen változásának megakadályozására;5. minden célra ivóvizet kell használni. Azonban gőzfejlesztés céljára kivételesen nem ivóvíz is felhasználható azzal a feltétellel, hogy az erre a célra kialakított csővezetékek alkalmazása eleve kizárja az ilyen víz más célra való felhasználásának lehetőségét, és nem fenyeget a tojás szennyeződésével. Emellett kivételes esetekben engedélyezhető a nem ivóvíz minőségű víz használata a fagyasztó berendezés hűtésére is. A nem ivóvíz szállítására szolgáló vízvezetékeket egyértelműen meg kell különböztetni az ivóvízvezetékektől.6. a tisztítószereket, fertőtlenítőszereket és más hasonló anyagokat úgy kell használni és tárolni, hogy ne befolyásolják kedvezőtlenül az eszközöket, a felszerelést és a tojástermékeket. Használatukat követően a felszerelést és az eszközöket ivóvízzel alaposan le kell öblíteni;7. azokat a személyeket, akik esetleges fertőzés forrását képezik, el kell tiltani a tojás és a tojástermékek kezelésétől, illetve az azokkal kapcsolatos egyéb munkavégzéstől;8. minden olyan személyt, akit tojás vagy tojástermékek kezelésére, illetve azokkal kapcsolatos egyéb munkavégzésre alkalmaznak, orvosi bizonyítvány bemutatására kell kötelezni annak igazolására, hogy esetében nem áll fenn semmiféle olyan ok, amely miatt ne végezhetne ilyen munkát. Az orvosi bizonyítványt évente meg kell újítani, hacsak a 14. cikkben meghatározott eljárással összhangban valamilyen más, az előzőhöz hasonló garanciákat nyújtó munkahelyi orvosi kontrollvizsgálati rendszert nem ismernek el.IV. FEJEZETA TOJÁSTERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁRA SZÁNT TOJÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK1. A tojástermékek gyártására használt tojást a legutóbb a 3906/86/EGK rendelettel [2] módosított, a tojás forgalmazási előírásairól szóló 1619/68/EGK rendelet végrehajtásáról szóló, 1969. január 17-i 95/69/EGK bizottsági rendeletnek [3] megfelelő csomagolásban kell kiszerelni.2. a) a tojástermékek gyártására csak nem keltetett, emberi fogyasztásra alkalmas tojás használható, a tojáshéjnak teljesen kifejlettnek és repedéstől mentesnek kell lennie;b) az a) ponttól eltéréssel repedt tojás csak azzal a feltétellel használható a tojástermékek előállítására, ha azokat a csomagoló központból, illetve a termelő gazdaságból közvetlenül valamely engedélyezett üzembe szállítják, ahol a lehető leghamarabb fel kell törni azokat.3. az emberi fogyasztásra alkalmatlan tojást és tojástermékeket el kell távolítani, és denaturálni kell oly módon, hogy ne lehessen emberi fogyasztásra újból használni. Ezeket haladéktalanul a II. fejezet 8. pontjában előírt helyiségben kell elhelyezni.V. FEJEZETA TOJÁSTERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEKValamennyi tevékenységet olyan módon kell végezni, amellyel elkerülhető a tojástermékek bárminemű megfertőzése előállításuk, kezelésük és tárolásuk során, és különösen:1. az engedélyezett üzembe későbbi kezelésre behozott tojást és tojástermékeket megérkezésükkor azonnal a II. fejezet 1. pontjában meghatározott helyiségbe kell vinni, és feldolgozásukig ott kell tárolni. E helyiségek hőmérsékletének biztosítania kell a fertőzés kizárását. A tojástartó tálcákat tilos közvetlenül a padozatra helyezni;2. a tojást ki kell csomagolni és ha szükséges, meg kell mosni és fertőtleníteni kell a feltörésükre szolgáló helyiségtől elkülönített helyiségben; a csomagolóanyagot tilos a tojás feltörésére szolgáló helyiségbe bevinni;3. a tojást a II. fejezet 3. a) pontjában előírt helyiségben kell feltörni; a IV. fejezet 2. b) pontjában említett repedt tojást haladéktalanul fel kell dolgozni;4. a szennyezett tojást feltörése előtt meg kell tisztítani; ezt a tojásfeltörésre szolgáló helyiségtől és minden olyan helyiségtől elkülönített helyiségben kell végezni, ahol feltört tojás tartalmát kezelik. A tisztítást oly módon kell végezni, hogy a tojás tartalma ne fertőződhessen meg vagy ne szennyeződhessen. Feltörésekor a tojás héjának kellőképpen száraznak kell lennie annak érdekében, hogy a mosóvíz maradványai ne szennyezhessék be a tojás tartalmát;5. a nem tyúktól, pulykától vagy gyöngytyúktól származó tojást külön kell kezelni és feldolgozni. Valamennyi felszerelést és eszközt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, amikor ismét tyúk-, pulyka- vagy gyöngytyúktojás feldolgozását kezdik meg;6. a tojás feltörését, bármely eljárással történjék is, úgy kell végezni, hogy elkerüljék a tojás tartalmának fertőződését. Ezen okból tehát nem megengedett a tojás centrifugálása vagy összezúzása a tojás tartalmának kinyerésére, és nem alkalmazható centrifugálás a tojásfehérje-maradványnak az üres héjból való kinyeréséhez sem. Lehetőség szerint a tojástermékekben a tojáshéj- vagy héjhártya-maradvány jelenlétét meg kell akadályozni, azok mennyisége nem lépheti túl a VI. fejezet 2. c) pontjában meghatározott szintet;7. feltörést követően a tojástermék valamennyi részét a lehető leghamarabb kezelésnek kell alávetni; a hőkezelés abból áll, hogy a tojásterméket megfelelő időtartamon át megfelelő hőmérsékleten kezelik a jelenlévő kórokozó szervezetek elpusztítása céljából. A hőkezelés során folyamatosan fel kell jegyezni a hőmérsékletet. A kezelésen átesett valamennyi tételre vonatkozó nyilvántartást az illetékes hatóság részére két évig meg kell őrizni. A nem megfelelő módon kezelt tétel ugyanabban az üzemben azonnal újabb kezelésnek vethető alá, feltéve hogy az újabb kezeléssel emberi fogyasztásra alkalmassá válik; az emberi fogyasztásra alkalmatlansága esetén a tételt a IV. fejezet 3. pontjával összhangban denaturálni kell;8. ha a kezelésre a tojástörést követően azonnal nem kerül sor, a tojás tartalmát megfelelő higiéniai körülmények között kell tárolni vagy fagyasztott állapotban, vagy 4 °C-nál nem magasabb hőmérsékleten. A 4 °C-on való tárolás időtartama nem haladhatja meg a 48 órát azon összetevők kivételével, amelyeket cukortalanítás alá kívánnak vetni;9. amennyiben bizonyos termelési eljárások úgy kívánják, a Bizottság a 14. cikk alapján és 1991. december 31-ig meghatározza a különleges eseteket és azokat a különleges feltételeket, amelyek mellett egy engedélyezett üzemből származó tojásterméket kezelhetnek egy másik engedélyezett üzemben is, feltéve ha betartják a következő általános feltételeket:a) a tojásterméket kinyerését követően azonnal mélyhűteni vagy 4 °C alatti hőmérsékletre kell hűteni, ez utóbbi esetben a kezelést a rendeltetési helyen kell elvégezni a feltörést követő 48 órán belül azon összetevők kivételével, amelyeket cukortalanítás alá kívánnak vetni;b) a csomagolást, az ellenőrzést, a szállítást és a kezelést ezen irányelv követelményeivel összhangban kell végezni;c) a címkézést a XI. fejezetben megállapított követelményekkel összhangban kell végezni. A termékek jellegét a következő módon kell jelölni: "nem pasztőrözött tojástermékek — a rendeltetési helyen kezelendő — a feltörés napja és időpontja —";10. a kezelés utáni további feldolgozás során biztosítani kell, hogy a tojástermékek ismételt szennyeződését kizárják; a folyékony vagy sűrített termékeket, amelyeknek nem végezték el a teremhőmérsékleten való tárolásra alkalmassá tevő stabilizálását, vagy egy erjesztési eljárás után porítani kell, vagy a fermentálási folyamat elvégzése után vagy azonnal olyan hőmérsékletre kell lehűteni, amely a 4 °C-ot nem haladja meg; a fagyasztásra szánt termékeket közvetlenül kezelés után le kell fagyasztani;11. a tojástermékeket az ebben az irányelvben előírt hőmérsékleten kell tartani, amíg azokat más élelmiszerek előállítására fel nem használják;12. engedélyezett üzemben nem végezhető a tojástermékek előállítása olyan alapanyagokból, amelyek nem alkalmasak élelmiszerek előállítására, ideértve a nem élelmiszer céljára történő felhasználást is.VI. FEJEZETVIZSGÁLATI ELŐÍRÁSOK1. Mikrobiológiai követelményekA tojástermékek minden egyes tételét kezelésük után a kezelést végző üzemben vett minta alapján mikrobiológiai ellenőrzéseknek kell alávetni annak biztosítására, hogy megfelelnek a következő feltételeknek:a) szalmonella: nem lehet jelen a tojástermékek 25 grammjában vagy ml-ében;b) további előírások:- aerób mezofil baktériumok: M = 105/1 grammban vagy 1 ml-ben,- enterobacteriaceae: M = 102/1 grammban vagy 1 ml-ben,- staphylococcus: nem lehet jelen a tojástermékek 1 grammjában,M = baktériumszámra vonatkozó határérték; az összminta eredménye nem megfelelő, ha a baktériumok száma egy vagy több mintánál az M határértéket elérik vagy meghaladják.2. Egyéb követelményekA tojástermékek minden egyes tételét a kezelést végző üzem által vett minta alapján ellenőrzésnek kell alávetni abból a célból, hogy biztosítsák az alábbi előírások teljesítését:a) a válogatás nélküli tojástermékek 3-OH-vajsavtartalma a 10 mg/kg szárazanyagot nem haladhatja meg;b) a tojásokkal és a tojástermékekkel a kezelés előtti higiénikus bánásmód biztosítására vonatkozóan az alábbiakat kell érvényesíteni:- a tejsavtartalom nem haladhatja meg az 1000 mg/kg-ot a tojástermékek szárazanyag-tartalmában (ez csak kezeletlen termékre érvényes),- a borostyánkősav-tartalom nem haladhatja meg a 25 mg/kg-ot a tojástermékek szárazanyag-tartalmában;Erjesztett termékek esetében ezek az értékek azonban az erjesztés előtt regisztrált értékek;c) a héjak, héjhártyák és más részecskék maradékai nem haladhatják meg a 100 mg-ot a tojástermék 1 kg-jában;d) az 5. cikk (1) bekezdésében említett anyagok maradványainak mennyisége nem haladhatja meg az 5. cikk (4) bekezdésében említett határértéket.3. A Bizottság a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban 1991. december 31-ig meghatározza:- a vizsgálati- és tesztmódszereket,- a mintavételi terveket,- a levételre kerülő minták számát,- a vizsgálati tűréshatárokat.E határozatok meghozataláig a tagállamok referenciamódszerként ismernek el valamennyi nemzetközileg elismert vizsgálati- és tesztmódszert.VII. FEJEZETEGÉSZSÉGÜGYI ELLENŐRZÉS ÉS FELÜGYELET A TERMELÉS SORÁN1. Az üzemeket az illetékes hatóságok felügyelik.Az illetékes hatóságok által ellátott felügyelet magában foglal minden olyan felügyeleti intézkedést, amelyet szükségesnek tekintenek annak biztosítására, hogy a tojástermékek gyártói betartsák ezen irányelv követelményeit és különösen az alábbiakat:- a tojás származási helyére és a tojástermékek rendeltetési helyére, valamint a 4. cikk negyedik francia bekezdésében említett nyilvántartásokra vonatkozó vizsgálatok,- a tojástermékek előállítására szánt tojás vizsgálata,- a tojástermékek ellenőrzése az üzemből történő kiszállításkor,- a helyiségek, a berendezések és a munkaeszközök tisztaságának és a személyzetre vonatkozó higiéniai előírások betartásának ellenőrzése,- laboratóriumi vizsgálathoz szükséges minta levétele annak biztosítására, hogy a tojás és tojástermékek megfelelnek ezen irányelv követelményeinek; az ilyen vizsgálatok eredményeit írásban rögzíteni és közölni kell a tojástermék előállítójával.2. Az illetékes hatóság kérésére a tojástermékek gyártóinak növelniük kell a 4. cikk első francia bekezdésében említett laboratóriumi vizsgálatok gyakoriságát, ha az azt a tojástermékek higiénikus előállítása érdekében szükségesnek tartja.VIII. FEJEZETA TOJÁSTERMÉKEK CSOMAGOLÁSA1. A tojástermékeket a megfelelő higiéniai előírások betartásával kell csomagolni annak biztosítására, hogy ne szennyeződjenek.A tartályoknak az összes higiéniai előírást teljesíteniük kell, ideértve az alábbiakat:- nem változtathatják meg a tojástermékek érzékszervi tulajdonságait,- nem vihetnek át a tojástermékekre az emberi egészségre káros anyagokat,- megfelelően erősnek kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a tojástermékek hatékony védelmét.2. A tartályok tárolására szolgáló helyiségnek mentesnek kell lennie a portól és kártevőktől; az egyszeri használatra szolgáló tartályokhoz használt anyagot nem szabad a padozaton tárolni.3. A tojástermékekhez használt tartályoknak a betöltésnél tisztáknak kell lenniük; az újbóli felhasználásra kerülő tartályokat a betöltés előtt ki kell tisztítani és fertőtleníteni, majd ki kell öblíteni.4. A tartályokat higiénikus módon kell a munkahelyiségbe vinni, és haladéktalanul fel kell használni.5. A tartályokat a betöltés után azonnal le kell zárni és a II. fejezet 1. pontjában említett raktárhelyiségekbe kell vinni.6. A tojástermékekhez használt tartályokat szükség esetén más élelmiszerekhez is fel lehet használni, amennyiben azokat megtisztítják és fertőtlenítik annak érdekében, hogy a tojástermékek szennyeződését elkerüljék.7. Azoknak a tartályoknak, amelyeket tojástermékek nagy mennyiségben történő szállítására használnak, higiéniai szempontból kifogástalannak kell lenniük, és különösen az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:- belső falaiknak és egyéb olyan részeiknek, amelyek a tojástermékekkel érintkezhetnek, olyan anyagból kell készülniük, amely sima, nem korrodálódó, könnyen mosható, tisztítható és fertőtleníthető, nem szabad semmilyen anyagot átadnia a tojástermékekbe olyan mennyiségben, amely veszélyezteti az emberi egészséget, megváltoztathatja a tojástermékek összetételét vagy károsíthatja érzékszervi tulajdonságait,- olyan kiképzéssel kell rendelkezniük, hogy a tojásterméket teljesen el lehessen távolítani; amennyiben csapokkal vannak ellátva, azoknak könnyen levehetőnek, szétszedhetőnek, moshatónak, tisztíthatónak és fertőtleníthetőnek kell lenniük,- rögtön használat után és ha szükséges, minden ismételt felhasználás előtt ki kell mosni, meg kell tisztítani, fertőtleníteni, és ki kell öblíteni,- a betöltést követően, a szállítás alatt és a tojástermékek felhasználásáig kellően szorosan le kell zárni,- csak tojástermékek szállítására szabad használni.Mindazonáltal e fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül, az első alkalommal és ebben az esetben 1990. december 31-ig, a Bizottság a 14. cikkben meghatározott eljárással összhangban és olyan mértékben, hogy a tojástermékek és az egyéb érintett élelmiszerek ne szenvedhessenek ebből eredő károsodást, szükség szerint meghatározza azokat a sajátságos feltételeket, amelyeknek a tartályoknak meg kell felelniük ahhoz, hogy más élelmiszerek szállítására is használhatók legyenek, különösen azokat a feltételeket, amelyek- a tartályok ismételt felhasználása előtti mosására, tisztítására és fertőtlenítésére,- a szállítási körülményekre,- és felhasználhatóságuk időtartamára vonatkoznak.A második albekezdésben előírt határozatok hatálybaléptetéséig, de legkésőbb 1991. december 31-ig:- a tojástermékeken kívüli egyéb élelmiszerek tartályainak az egyes tagállamok területén történő szállításra használatát engedélyező nemzeti jogszabályok, továbbá a tagállamok által ebben a tekintetben kötött kétoldalú egyezmények alkalmazandók a Szerződés általános rendelkezéseinek betartásával,- azok a tagállamok, amelyek nemzeti jogszabályai ilyen értelmű felhatalmazást tartalmaznak, nem korlátozhatják és nem tilthatják meg az azonos felhatalmazással rendelkező más tagállamokból érkező szállítmányok belépését a területükre,- azok a tagállamok, amelyek megtiltják a területükön más élelmiszerek szállítását a tojástermékek számára kialakított tartályokban, jogukban áll ugyanezen követelményeket támasztani a más tagállamokból érkező tojástermékek szállítására is.IX. FEJEZETTÁROLÁS1. A tojástermékeket a II. fejezet 1. pontjában említett raktárhelyiségekben kell tárolni.2. Azokat a tojástermékeket, amelyek esetében be kell tartani egy bizonyos tárolási hőmérsékletet, ezen a hőmérsékleten kell tartani. A tárolási hőmérsékletet folyamatosan fel kell jegyezni, és a hűtési sebességnek olyannak kell lennie, hogy a termék minél gyorsabban elérje a szükséges hőmérsékletet, a tartályokat úgy kell tárolni, hogy a levegő szabadon áramolhasson a tartályok körül.3. A tárolásnál nem szabad túllépni az alábbi hőmérsékletet:–mélyhűtött termékek: | –18 °C |–fagyasztott termékek: | –12 °C |–hűtött termékek: | +4 °C |–dehidrált termékek (kivéve tojásfehérje): | +15 °C |X. FEJEZETSZÁLLÍTÁS1. A tojástermékek szállítására szolgáló járműveknek és tartályoknak olyan kialakításúaknak és felszereltségűeknek kell lenniük, hogy az ezen irányelvben előírt hőmérséklet a szállítás egész tartama alatt folyamatosan biztosítható legyen.2. A tojástermékeket úgy kell útnak indítani, hogy azok a szállítás alatt minden káros behatástól megfelelően védettek legyenek.3. A szállítás folyamán be kell tartani a XI. fejezet 3. pontjában felsorolt hőmérsékleteket.XI. FEJEZETA TOJÁSTERMÉKEK JELÖLÉSE1. A 79/112/EGK irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül, minden olyan tojástermék-szállítmányt, amely az üzemet elhagyja, címkével kell jelölni, amely az alábbi adatokat tartalmazza:i. vagy:- a felső részen nagybetűkkel a feladó ország írott betűjelét, azaz B/D/DK/EL/ESP/F/IRL/I/L/NL/P/UK, amelyet az üzem engedélyezési száma követ,- az alsó részen a következő betűjelzések egyikét: CEE – EEC – EEG – EOK – EWG – EØF;ii. vagy:- a felső részen nyomtatott nagy betűkkel a feladó ország nevét,- középen az üzem engedélyezési számát,- az alsó részen a következő betűjelzések egyikét: CEE – EEC – EEG – EOK – EWG – EØF;iii. azt a hőmérsékletet, amelyen a tojástermékeket tartani kell, valamint azt az időtartamot, ameddig ilyen módon a tartósítást biztosítani lehet.A tartós és könnyen olvasható címkét jól láthatóan kell elhelyezni.2. A szállítási okmányoknak különösen az alábbiakat kell tartalmazniuk:a) a termék megjelölése és a származási faj megjelölése;b) tételszám;c) rendeltetési hely, valamint az első címzett neve és címe.3. Ezeket az adatokat, valamint a fogyasztásra alkalmasság jelölését a rendeltetési ország hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell feltüntetni.[1] HL L 229., 1980.8.30., 11. o.[2] HL L 364., 1986.12.23., 20. o.[3] HL L 13., 1969.1.18., 13. o.--------------------------------------------------