title: Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve ( 2007. március 14. ) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról

text:
               25.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 108/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/2/EK IRÁNYELVE
   (2007. március 14.)
   az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2007. január 17-én jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével (2),
   mivel:

               (1)

               A Közösség környezetpolitikájának a magas szintű védelmet kell céloznia, figyelembe véve ugyanakkor a Közösség különböző régióinak helyzetében mutatkozó különbségeket. Emellett információra, többek között térinformációra van szükség e politika – és más olyan közösségi politikák – kialakításához és végrehajtásához, amelyekbe a Szerződés 6. cikkének megfelelően be kell illeszteni a környezetvédelmi követelményeket. A beillesztés érdekében olyan fokú koordinációt kell megvalósítani az információ felhasználói és szolgáltatói között, amely lehetővé teszi, hogy a különböző szektorokból érkező információk és ismeretek összekapcsolhatóak legyenek.

               (2)

               A 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (3) elfogadott hatodik környezetvédelmi cselekvési program megkívánja, hogy teljes figyelmet fordítsanak annak biztosítására, hogy a közösségi környezetpolitika kialakítása integrált módon menjen végbe, figyelembe véve a regionális és helyi különbségeket. Számos probléma áll fenn azon térinformációk elérhetősége, minősége, rendszerezése, hozzáférhetősége és megosztása tekintetében, amelyekre az említett programban meghatározott célok eléréséhez van szükség.

               (3)

               A térinformációk elérhetőségével, minőségével, rendszerezésével, hozzáférhetőségével és megosztásával kapcsolatos problémák számos politikai és információs téma esetében fennállnak, és a hatóságok számos szintjén tapasztalhatóak. E problémák megoldásához az interoperábilis téradatok és téradat-szolgáltatások különböző szintű hatóságok és különböző szektorok közötti cseréjével, megosztásával, hozzáférhetőségével és felhasználásával kapcsolatos intézkedésekre van szükség. A Közösségen belül tehát térinformációs infrastruktúrát kell kialakítani.

               (4)

               Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúrának (INSPIRE) segítenie kell a politikai döntéshozatalt azon politikák és tevékenységek területén, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolhatnak a környezetre.

               (5)

               Az INSPIRE alapját a tagállamok által kialakított, a közös végrehajtási szabályokkal összeegyeztethetővé tett és közösségi szintű intézkedésekkel kiegészített térinformációs infrastruktúráknak kell képezniük. A közösségi szintű intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a tagállamok által kialakított térinformációs infrastruktúrák összeegyeztethetőek, valamint közösségi és határokon átnyúló viszonylatban is használhatóak legyenek.

               (6)

               A tagállamok térinformációs infrastruktúráit úgy kell megtervezni, hogy azok biztosítsák a téradatok legmegfelelőbb szintű tárolását, rendelkezésre bocsátását és frissítését; lehetővé tegyék a Közösségen belüli különféle forrásokból származó téradatok következetes összekapcsolását, valamint több felhasználó és alkalmazás közötti megosztását; lehetővé tegyék az adott hatósági szinten gyűjtött téradatok más hatóságok közötti megosztását; hogy biztosítsák a téradatok olyan feltételekkel történő rendelkezésre bocsátását, amelyek indokolatlanul nem korlátozzák széles körű felhasználásukat; egyszerűvé tegyék az elérhető téradatok megtalálását, a célnak való megfelelés szempontjából történő értékelését, valamint felhasználásuk feltételeinek megismerését.

               (7)

               Az ezen irányelv hatálya alá tartozó térinformációk, valamint a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hatálya alá tartozó információk között van némi átfedés. Ez az irányelv nem érinti a 2003/4/EK irányelvet.

               (8)

               Ez az irányelv nem érinti a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5), amelynek céljai kiegészítik ezen irányelv céljait.

               (9)

               Ez az irányelv nem érinti a hatóságok szellemi tulajdonjogait vagy az azokon fennálló jogosultságait.

               (10)

               Az INSPIRE kialakítása jelentős többletértékkel egészít ki más közösségi kezdeményezéseket, mint például a Galileo Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2002. május 21-i 876/2002/EK tanácsi rendeletet (6), valamint a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A környezet és a biztonság globális ellenőrzése (GMES): a GMES-kapacitás kiépítése 2008-ig (2004-2008-as cselekvési terv)” című közleményt, és egyben hasznosítja is e kezdeményezések eredményeit. A tagállamoknak mérlegelniük kell a Galileo és a GMES által nyújtott – különösen a Galileóból származó idő- és térreferenciákkal kapcsolatos – adatok és szolgáltatások felhasználását, amint azok rendelkezésre állnak.

               (11)

               Nemzeti és közösségi szinten számos kezdeményezés születik a térinformáció gyűjtésére, összehangolására, valamint terjesztésének vagy felhasználásának megszervezésére. Ilyen kezdeményezések létrejöhetnek közösségi jogszabályok révén – így például a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC) szóló 96/61/EK tanácsi irányelv 15. cikke alapján egy európai szennyezőanyag-kibocsátási nyilvántartás (EPER) kialakításáról szóló, 2000. július 17-i 2000/479/EK bizottsági határozat (7), és a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) révén – közösségi finanszírozású programok keretében (például a CORINE felszínborítási adatbázis, az európai közlekedéspolitikai információs rendszer), valamint származhatnak nemzeti vagy regionális szintű kezdeményezésekből is. Ez az irányelv nem csupán kiegészíti ezeket a kezdeményezéseket azáltal, hogy biztosítja az interoperabilitásukat lehetővé tévő keretet, hanem a már elvégzett munka megkettőzése helyett a meglévő tapasztalatra és kezdeményezésekre is épít.

               (12)

               Ezt az irányelvet a hatóságok birtokában lévő, illetve azok részére tárolt téradatokra, valamint a téradatok hatóságok általi, közfeladataik ellátása során történő felhasználására kell alkalmazni. Bizonyos feltételek esetén azonban az irányelvet a hatóságoktól eltérő természetes vagy jogi személyek birtokában lévő téradatokra is alkalmazni kell, amennyiben az említett természetes vagy jogi személyek erre igényt tartanak.

               (13)

               Ez az irányelv nem határoz meg követelményeket új adatok gyűjtésére vagy az ilyen információknak a Bizottság részére történő jelentésére vonatkozóan, mivel ezeket a kérdéseket a környezettel kapcsolatos egyéb jogszabályok szabályozzák.

               (14)

               A nemzeti infrastruktúrákat fokozatosan kell kialakítani, és ennek megfelelően az ezen irányelv által szabályozott téradattémákat különböző fontossági szintekre kell besorolni. A kialakítás során figyelembe kell venni, hogy a különböző politikák területén előforduló sokféle alkalmazás számára a téradatokra milyen mértékben van szükség, hogy az összehangolt téradatokat igénylő közösségi politikák alapján meghatározott intézkedések elsőbbséget élveznek, valamint figyelembe kell venni a vállalt harmonizációs erőfeszítések révén a tagállamokban elért eredményeket.

               (15)

               Az elérhető adatok teljes kihasználásának fő akadálya a már létező téradatok felkutatásából, illetve az adott célnak megfelelő felhasználhatóságuk megállapításából eredő idő- és forrásveszteség. A tagállamoknak ezért metaadatok formájában leírást kell készíteniük az elérhető téradat-készleteikről és -szolgáltatásaikról.

               (16)

               Mivel a környezetet közvetlenül vagy közvetve érintő közösségi jogszabályok hatékony megalkotását, végrehajtását, ellenőrzését és értékelését akadályozza a Közösségen belül a téradatok rendezésére és hozzáférhetővé tételére alkalmazott formátumok és struktúrák sokfélesége, a végrehajtási intézkedéseket úgy kell meghozni, hogy azok megkönnyítsék a tagállamokban különböző forrásokból származó téradatok felhasználását. Az említett intézkedések célja a téradatkészletek interoperábilissá tétele, és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az interoperabilitás eléréséhez szükséges bármilyen adat és információ olyan feltételekkel legyen hozzáférhető, amelyek nem korlátozzák azok ilyen célú felhasználását. A végrehajtási szabályoknak lehetőség szerint nemzetközi szabványokon kell alapulniuk, és nem eredményezhetnek túlzott költségeket a tagállamok számára.

               (17)

               A téradatok Közösségen belüli, különböző szintű hatóságok közötti megosztása érdekében hálózati szolgáltatásokra van szükség. Ezek a hálózati szolgáltatások lehetővé kell hogy tegyék a téradatok megtalálását, átalakítását, megtekintését és letöltését, valamint a téradat- és e-kereskedelmi szolgáltatások igénybevételét. A hálózati szolgáltatásoknak az általánosan elfogadott előírásokkal és minimális teljesítési feltételekkel összhangban kell működniük, a tagállamok által létrehozott infrastruktúrák interoperabilitásának biztosítása érdekében. A hálózati szolgáltatásoknak emellett technikailag lehetővé kell tenniük azt, hogy a hatóságok a saját téradatkészleteiket és -szolgáltatásaikat elérhetővé tegyék.

               (18)

               A környezetet közvetlenül vagy közvetve érintő közösségi politikákhoz kapcsolódó egyes téradatkészletek és -szolgáltatások felett harmadik személyek rendelkeznek, és azokat harmadik személyek működtetik. A tagállamoknak ezért harmadik személyek számára fel kell ajánlaniuk a nemzeti infrastruktúrához való hozzájárulás lehetőségét, feltéve hogy ez nem érinti hátrányosan az ezen infrastruktúrákhoz tartozó téradatok és téradat-szolgáltatások kohézióját és egyszerű használatát.

               (19)

               A tagállamokban tapasztaltak azt mutatják, hogy a térinformációs infrastruktúra sikeres kialakítása érdekében fontos, hogy a nyilvánosság számára a szolgáltatások egy minimális köre ingyenesen elérhető legyen. A tagállamok ezért ingyenesen elérhetővé kell, hogy tegyék legalább a téradatkészletek megtalálását és – bizonyos különleges feltételektől függően – megtekintését lehetővé tévő szolgáltatásokat.

               (20)

               A nemzeti infrastruktúrák INSPIRE-ba történő beillesztésének elősegítése érdekében a tagállamok hozzáférést kell, hogy biztosítsanak saját infrastruktúráikhoz a Bizottság által működtetett közösségi geoportálon, valamint bármely, általuk működtetni kívánt elérési ponton keresztül.

               (21)

               A különböző szintű hatóságoktól származó információk elérhetővé tétele érdekében a tagállamoknak fel kell számolniuk azokat a gyakorlati akadályokat, amelyek e tekintetben a nemzeti, regionális vagy helyi szintű hatóságok előtt állnak olyan közfeladataik ellátása során, amelyek a környezetre közvetlenül vagy közvetve hatást gyakorolhatnak.

               (22)

               A hatóságoknak közfeladataik ellátása során akadálytalan hozzáféréssel kell rendelkezniük a vonatkozó téradat-készletekhez és -szolgáltatásokhoz. A hozzáférést akadályozhatja, ha minden esetben, amikor hozzáférést igényelnek, az a hatóságok közötti egyedi ad hoc tárgyalások függvénye. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az adatok megosztása előtt álló ilyen gyakorlati akadályok megelőzésére, például a hatóságok közötti előzetes megállapodások révén.

               (23)

               Amennyiben egy hatóság valamely tagállamon belül egy másik hatóság számára szolgáltat téradatkészleteket vagy szolgáltatásokat a környezetvédelemmel kapcsolatos közösségi jogszabályok alapján fennálló jelentéstételi kötelezettség teljesítése érdekében, az érintett tagállam szabadon dönthet arról, hogy e téradatkészletek és szolgáltatások ellenében előír-e díjfizetési kötelezettséget. A téradat-készleteknek és -szolgáltatásoknak a kormányzat, illetve egyéb közigazgatási szervek, vagy nemzeti jogszabályok alapján közigazgatási feladatokat ellátó természetes vagy jogi személyek közötti megosztására vonatkozó mechanizmusok esetén figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy a hatóságok pénzügyi életképessége védelmet élvezzen, különösen azoké, amelyeknek bevételi kötelezettsége van. Mindenesetre a kivetett díjak nem haladhatják meg az összegyűjtés, előállítás, többszörözés és terjesztés költségét egy ésszerű nyereséghányaddal együtt.

               (24)

               A hálózati szolgáltatások nyújtása a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9) megfelelően a személyes adatok védelmére vonatkozó elvekkel teljes összhangban kell hogy megvalósuljon.

               (25)

               Az irányelv által adatmegosztásra kötelezett hatóságok közötti téradatmegosztást szolgáló keretek semlegesek kell, hogy legyenek az egy tagállamon belüli ilyen hatóságok, valamint a többi tagállam ilyen hatóságai és a közösségi intézmények tekintetében is. Mivel a közösségi intézményeknek és testületeknek gyakran kell a valamennyi tagállamból érkező térinformációt integrálniuk és értékelniük, a téradatokra és téradat-szolgáltatásokra vonatkozóan egységes feltételekkel hozzáférési és felhasználási joggal kell rendelkezniük.

               (26)

               A harmadik személyek által biztosított, mind a hatóságok, mind a nyilvánosság számára többletértékkel bíró szolgáltatások fejlesztésének elősegítése céljából szükséges a közigazgatási vagy nemzeti határokon átnyúló téradatokhoz való hozzáférés megkönnyítése.

               (27)

               A térinformációs infrastruktúrák hatékony kialakítása megköveteli a koordinációt mindazoktól, akik akár szolgáltatóként, akár felhasználóként érdekeltek az ilyen infrastruktúrák létrehozatalában. Megfelelő koordinációs rendszereket kell tehát létrehozni, amelyek kiterjednek a kormányzat különböző szintjeire és figyelembe veszik a hatáskörök és felelősségek tagállamokon belüli megoszlását.

               (28)

               A legújabb ismereteknek és az információs infrastruktúrák tényleges tapasztalatainak hasznosítása érdekében helyénvaló, hogy az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések hátteréül nemzetközi szabványok és az európai szabványügyi testületek által – a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) megállapított eljárásnak megfelelően – elfogadott szabványok szolgáljanak.

               (29)

               Mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelet (11) által létrehozott Európai Környezetvédelmi Ügynökség feladata, hogy a Közösség részére tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható környezeti információt nyújtson közösségi szinten, és célja többek között a politikai vonatkozású környezeti információ áramlásának javítása a tagállamok és a közösségi intézmények között, az Ügynökségnek aktívan hozzá kell járulnia ezen irányelv végrehajtásához.

               (30)

               A jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (12) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében –készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

               (31)

               Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (13) összhangban kell elfogadni.

               (32)

               A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy kiigazítsa az I., II. és III. mellékletben említett adattémák leírását. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (33)

               A Bizottságot emellett fel kell hatalmazni arra is, hogy megállapítsa a téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitását és harmonizációját szolgáló technikai rendelkezések végrehajtási szabályait, az ilyen készletekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés szabályait, valamint a hálózati szolgáltatások technikai leírásának és azokkal összefüggő kötelezettségek szabályait. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (34)

               Az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos határozatok előkészítése és az INSPIRE jövőbeli alakulása megköveteli az irányelv alkalmazásának folyamatos felügyeletét és a rendszeres jelentéstételt.

               (35)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen az INSPIRE létrehozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a több államot érintő vonatkozások, valamint a térinformációhoz való hozzáféréssel, annak cseréjével és megosztásával kapcsolatos feltételek összehangolása iránti általános Közösségen belüli igény miatt, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I. FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   (1)   Ezen irányelv célja az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (a továbbiakban: INSPIRE) létrehozására vonatkozó általános szabályok megállapítása, a közösségi környezetpolitika, valamint azon politikák és tevékenységek céljaira, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre.
   (2)   Az INSPIRE alapjául a tagállamok által létrehozott és működtetett térinformációs infrastruktúrák szolgálnak.
   2. cikk
   (1)   Ez az irányelv nem érinti a 2003/4/EK és a 2003/98/EK irányelvet.
   (2)   Ez az irányelv nem érinti a hatóságok szellemi tulajdonjogait vagy az azokon fennálló jogosultságait.
   3. cikk
   Ezen irányelv alkalmazásában:

               1.

               „térinformációs infrastruktúra”: metaadatok, téradatkészletek és téradat-szolgáltatások; hálózati szolgáltatások és technológiák; a megosztást, hozzáférést és használatot szabályozó megállapodások; továbbá azon összehangolási és ellenőrzési mechanizmusok, folyamatok és eljárások, amelyeket ezen irányelvnek megfelelően hoztak létre, működtetnek, illetve tesznek hozzáférhetővé;

               2.

               „téradat”: bármely olyan adat, amely közvetlenül vagy közvetve utal egy meghatározott helyre vagy földrajzi területre;

               3.

               „téradatkészlet”: téradatok azonosítható gyűjteménye;

               4.

               „téradat-szolgáltatások”: a téradatkészletekben szereplő téradatokon vagy a kapcsolódó metaadatokon – számítógépes alkalmazás igénybevétele mellett – végezhető műveletek;

               5.

               „térbeli objektum”: meghatározott helyhez vagy földrajzi területhez kapcsolódó valós jelenség absztrakt megjelenítése;

               6.

               „metaadat”: téradatkészleteket és téradat-szolgáltatásokat leíró információ, amely lehetővé teszi azok megtalálását, tárolását és felhasználását;

               7.

               „interoperabilitás”: annak lehetősége, hogy a téradat-készleteket összekapcsolják és a szolgáltatások között ismétlődő manuális beavatkozás nélkül kölcsönhatás álljon fenn oly módon, hogy az eredmény koherens, az adatkészletek és -szolgáltatások többletértéke pedig növelt legyen;

               8.

               „INSPIRE-geoportál”: a 11. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatásokhoz való hozzáférést biztosító internetoldal vagy azzal egyenértékű eszköz;

               9.

               „hatóság”:

                           a)

                           bármely kormányzati vagy más közigazgatási szerv, beleértve az országos, regionális vagy helyi szintű közjogi tanácsadó szerveket;

                           b)

                           a nemzeti jog értelmében közigazgatási feladatokat ellátó – így a környezethez kapcsolódó külön feladatokat, tevékenységeket ellátó vagy ilyen szolgáltatásokat nyújtó –bármely természetes vagy jogi személy; és

                           c)

                           az a) vagy b) pont alá tartozó szerv vagy személy ellenőrzése alatt a környezethez kapcsolódóan közfeladatokat és -funkciókat ellátó vagy közszolgáltatást nyújtó bármely természetes vagy jogi személy.

                     A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amikor a szervek vagy intézmények igazságszolgáltatási vagy jogalkotói hatáskörben járnak el, ezen irányelv vonatkozásában nem tekinthetők hatóságnak;

               10.

               „harmadik személy”: a hatóságok kivételével bármely természetes vagy jogi személy.

         4. cikk
   (1)   Ezen irányelv hatálya alá azon téradatkészletek tartoznak, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek:

               a)

               olyan területhez kapcsolódnak, amelyen egy tagállam joghatósággal rendelkezik és/vagy joghatóságot gyakorol;

               b)

               elektronikus formátumban állnak rendelkezésre;

               c)

               az alábbiak valamelyike birtokában vannak, vagy azok részére tárolják őket:

                           i.

                           hatóság, úgy hogy hatóság hozta létre vagy fogadta őket, illetve ilyen hatóság kezelése vagy frissítése alatt állnak, és közfeladatai körébe tartoznak,

                           ii.

                           olyan harmadik személy, akinek a hálózathoz a 12. cikknek megfelelően hozzáférést biztosítottak;

               d)

               az I., II. vagy III. mellékletben felsorolt témák valamelyikéhez kapcsolódnak.

         (2)   Olyan esetekben, ha egyazon téradatkészlet több, egymással megegyező példánya több hatóság birtokában van – vagy azt több hatóság részére tárolják —, ezt az irányelvet csak arra a referenciapéldányra kell alkalmazni, amelyből a többi példány származik.
   (3)   Ez az irányelv szabályozza az (1) bekezdésben említett téradatkészletekben található adatokhoz kapcsolódó téradat-szolgáltatásokat is.
   (4)   Ez az irányelv nem írja elő új téradatok gyűjtését.
   (5)   Azon téradat-készletek esetében, amelyek megfelelnek az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételnek, amelyek felett azonban harmadik személy szellemi tulajdonjogokkal rendelkezik, a hatóság ezen irányelv alapján csak a harmadik személy hozzájárulásával intézkedhet.
   (6)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ez az irányelv kizárólag abban az esetben szabályozza tagállamon belül a legalacsonyabb kormányzati szinten működő hatóság birtokában lévő – vagy annak részére tárolt – téradatkészleteket, amennyiben a tagállam e téradatkészletek összegyűjtését és terjesztését jogszabályok révén megköveteli.
   (7)   Az I., II. és III. mellékletben említett létező adattémák leírása a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban módosítható, figyelembe véve a környezetet érintő közösségi politikák támogatását szolgáló téradatok iránti igények alakulását.
   II. FEJEZET
   METAADATOK
   5. cikk
   (1)   A tagállamok gondoskodnak az I., II. és III. mellékletben felsorolt témáknak megfelelő téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz szükséges metaadatok létrehozásáról és azok naprakésszé tételéről.
   (2)   A metaadatoknak a következőkről kell információt tartalmazniuk:

               a)

               a téradat-készleteknek a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak való megfelelése;

               b)

               a téradatkészletek és -szolgáltatások hozzáférési és használati feltételei, továbbá – adott esetben – a megfelelő díjak;

               c)

               a téradatkészletek minősége és érvényessége;

               d)

               a téradatkészletek és -szolgáltatások létrehozásáért, kezeléséért, frissítéséért és terjesztéséért felelős hatóságok;

               e)

               a nyilvános hozzáférés korlátozása, és e korlátozások indoklása, a 13. cikknek megfelelően.

         (3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a metaadatok teljesek, és a 3. cikk 6. pontjában meghatározott célnak megfelelő minőségűek legyenek.
   (4)   Az e cikk végrehajtásához szükséges szabályokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban és 2008. május 15-ig kell elfogadni. Ezek a szabályok figyelembe veszik a létező, vonatkozó nemzetközi szabványokat és felhasználói igényeket, különösen az érvényességi metaadatok vonatkozásában.
   6. cikk
   A tagállamok az 5. cikkben említett metaadatokat az alábbi ütemtervnek megfelelően hozzák létre:

               a)

               az I. és II. mellékletben felsorolt témáknak megfelelő téradatkészletek esetén legkésőbb a végrehajtási szabályoknak az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban történő elfogadását követő két éven belül;

               b)

               a III. mellékletben felsorolt témáknak megfelelő téradat-készletek esetén legkésőbb a végrehajtási szabályoknak az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban történő elfogadását követő öt éven belül.

         III. FEJEZET
   A TÉRADATKÉSZLETEK ÉS -SZOLGÁLTATÁSOK INTEROPERABILITÁSA
   7. cikk
   (1)   A téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására és – amennyiben az megvalósítható – harmonizációjára vonatkozó technikai előírásokat megállapító végrehajtási szabályokat, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A végrehajtási szabályok kidolgozásakor figyelembe kell venni a vonatkozó felhasználói igényeket, a téradatkészletek harmonizációjára irányuló meglévő kezdeményezéseket és az arra vonatkozó nemzetközi szabványokat, valamint a megvalósíthatósági és költség-haszon szempontokat. Amennyiben nemzetközi jog alapján létrejött szervezetek irányadó szabványokat fogadtak el a téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitásának vagy harmonizációjának biztosítására, e szabványokat be kell építeni az e bekezdésben említett végrehajtási szabályokba, és a meglévő technikai eszközökre – adott esetben – a végrehajtási szabályokban hivatkozni kell.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott végrehajtási szabályok kidolgozásának alapjaként a Bizottság elemzéseket végez annak ellenőrzése érdekében, hogy a szabályok megvalósíthatók-e és várható költség-haszon tekintetében arányosak-e, valamint ezen elemzések eredményeit megosztja a 22. cikk (1) bekezdésében említett bizottsággal. A tagállamok a Bizottság kérésére megadják az említett elemzések elvégzéséhez szükséges információkat.
   (3)   A tagállamok biztosítják, hogy az újonnan összegyűjtött és alaposan átszervezett téradatkészletek és kapcsolódó téradat-szolgáltatások az (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályokkal összhangban azok elfogadását követően két évig hozzáférhetőek legyenek, illetve hogy az egyéb használatban lévő téradatkészletek és -szolgáltatások a végrehajtási szabályokkal összhangban azok elfogadását követően hét éven belül hozzáférhetőek legyenek. A téradatkészleteket a végrehajtási szabályokkal összhangban kell hozzáférhetővé tenni vagy a létező téradatkészletek kiigazítása vagy a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett átalakítási szolgáltatások révén.
   (4)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályok szabályozzák az I., II. vagy III. mellékletben említett témákhoz kapcsolódó téradatkészletekre vonatkozó térbeli objektumok meghatározását és osztályozását, valamint e téradatok földrajzi hivatkozása megadásának módját.
   (5)   A tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű képviselői, valamint egyéb természetes vagy jogi személyek, akiknek a térinformációs infrastruktúrában játszott szerepüknél fogva érdekük fűződik a téradatokhoz – beleértve a felhasználókat, az előállítókat, az értéknövelt szolgáltatások nyújtóit és a koordináló testületeket –, a 22. cikk (1) bekezdésében említett bizottság általi megvitatást megelőzően lehetőséget kell hogy kapjanak az (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályok tartalmáról szóló előkészítő tanácskozásokon való részvételre.
   8. cikk
   (1)   Az I. vagy II. mellékletben felsorolt témák egyikének vagy többnek megfelelő téradatkészletek esetén a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak meg kell felelniük az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
   (2)   A végrehajtási szabályok a téradatok következő jellemzőivel foglalkoznak:

               a)

               a térbeli objektumok egyedi azonosításának közös kerete, amely segítségével a nemzeti rendszerek szerinti azonosítók összehangolhatók a közöttük lévő interoperabilitás biztosítására;

               b)

               a térbeli objektumok közötti kapcsolat;

               c)

               az alapvető attribútumok és az ezeknek megfelelő – a környezetre esetlegesen hatást gyakorló politikákhoz szükséges – többnyelvű fogalomtár;

               d)

               az adatok időbeli dimenziójára vonatkozó információ;

               e)

               frissített adatok.

         (3)   A végrehajtási szabályokat úgy kell megalkotni, hogy biztosítsák a következetességet az ugyanazon helyre utaló információk, illetve az olyan információk között, amelyek a különféle léptékben ábrázolt ugyanazon objektumra vonatkoznak.
   (4)   A végrehajtási szabályokat úgy kell megalkotni, hogy biztosítsák a különféle téradatkészletekből származó információk összehasonlíthatóságát, a 7. cikk (4) bekezdésében és e cikk (2) bekezdésében említett szempontok tekintetében.
   9. cikk
   A 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályokat az alábbi ütemtervnek megfelelően kell elfogadni:

               a)

               az I. mellékletben felsorolt témáknak megfelelő téradat-készletek esetén legkésőbb 2009. május 15.;

               b)

               a II. vagy III. mellékletben felsorolt témáknak megfelelő téradatkészletek esetén legkésőbb 2012. május 15.

         10. cikk
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely információ – beleértve az adatokat, kódokat és technikai osztályozást –, amely a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak való megfeleléshez szükséges, hozzáférhető legyen a hatóságok vagy harmadik személyek számára, olyan feltételek szerint, amelyek azok ilyen célú felhasználását nem korlátozzák.
   (2)   Annak biztosítása érdekében, hogy a két vagy több tagállam közötti határon átnyúló földrajzi jellemzőre vonatkozó téradatok koherensek legyenek, a tagállamok adott esetben kölcsönös egyetértés alapján határozzák meg az ilyen közös jellemzők leírásának módját és helyzetét.
   IV. FEJEZET
   HÁLÓZATI SZOLGÁLTATÁSOK
   11. cikk
   (1)   A tagállamok azon téradatkészletek és -szolgáltatások tekintetében, amelyekhez a metaadatokat ezen irányelvvel összhangban hozták létre, létrehoznak és működtetnek egy hálózatot az alábbi szolgáltatásokkal:

               a)

               keresőszolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a téradat-készletekre és -szolgáltatásokra vonatkozó keresést a megfelelő metaadatok tartalma alapján, valamint a metaadatok tartalmának megjelenítését;

               b)

               megtekintési szolgáltatások, amelyek minimális követelményként a megjelenítést, a navigálást, a kicsinyítést és nagyítást, a megjelenített téradatkészletek pásztázását vagy átlapozását, továbbá a magyarázó jellegű információ és a metaadatok megfelelő tartalmának megjelenítését teszik lehetővé;

               c)

               letöltési szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a téradat-készletek másolatának vagy az ilyen készletek egyes részeinek letöltését, valamint – amennyiben az megvalósítható – az azokhoz való közvetlen hozzáférést;

               d)

               átalakítási szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a téradat-készletek átalakítását az interoperabilitás biztosítása céljából;

               e)

               a téradat-szolgáltatások lehívását lehetővé tevő szolgáltatások.

         E szolgáltatások figyelembe veszik a felhasználók vonatkozó igényeit, könnyen használhatók, a nyilvánosság számára hozzáférhetők és az interneten vagy bármely megfelelő távközlési eszközön keresztül elérhetők.
   (2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett szolgáltatások esetében a keresési feltételeknek legalább a következő kombinációját kell bevezetni:

               a)

               kulcsszavak;

               b)

               a téradatkészletek és -szolgáltatások osztályozása;

               c)

               a téradatkészletek minősége és érvényessége;

               d)

               a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak való megfelelés mértéke;

               e)

               a földrajzi hely;

               f)

               a téradatkészletek és -szolgáltatások hozzáférési és felhasználási feltételei;

               g)

               a téradatkészletek és -szolgáltatások létrehozásáért, kezeléséért, frissítéséért és terjesztéséért felelős hatóságok.

         (3)   Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott átalakítási szolgáltatásokat úgy kell az ugyanazon bekezdésben említett egyéb szolgáltatásokkal összekapcsolni, hogy mindezen szolgáltatásokat a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályokkal összhangban lehessen működtetni.
   12. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy a hatóságok rendelkezzenek annak technikai lehetőségével, hogy téradatkészleteiket és -szolgáltatásaikat összekapcsolhassák a 11. cikk (1) bekezdésében említett hálózattal. Ezt a szolgáltatást kérésre szintén hozzáférhetővé kell tenni azon harmadik személyek számára, akiknek téradatkészletei és -szolgáltatásai megfelelnek a különösen a metaadatokra, hálózati szolgáltatásokra és interoperabilitásra vonatkozó kötelezettségeket meghatározó végrehajtási szabályoknak.
   13. cikk
   (1)   A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok korlátozhatják a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szolgáltatásokon keresztül a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz való nyilvános hozzáférést, amennyiben az hátrányosan befolyásolná a nemzetközi kapcsolatokat, a közbiztonságot vagy a honvédelmet.
   A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok korlátozhatják a 11. cikk (1) bekezdésének b)–e) pontjában említett szolgáltatásokon keresztül a téradat-készletekhez és -szolgáltatásokhoz, illetve a 14. cikk (3) bekezdésében említett e-kereskedelmi szolgáltatásokhoz való nyilvános hozzáférést, amennyiben az hátrányosan befolyásolná az alábbiak bármelyikét:

               a)

               a hatóságok tanácskozásainak titkos jellege, amennyiben a titkos jelleget jogszabály írja elő;

               b)

               nemzetközi kapcsolatok, közbiztonság vagy honvédelem;

               c)

               az igazságszolgáltatás menete, bármely személy jogosultsága ügyének tisztességes tárgyalására, továbbá a hatóság lehetősége, hogy büntetőjogi vagy fegyelmi vizsgálatot folytasson;

               d)

               üzleti vagy üzemi titok titkos jellege, amennyiben ezt a titoktartást – jogos gazdasági érdek védelmében – a nemzeti vagy közösségi jogszabály írja elő, beleértve a statisztikai titok és az adótitok megőrzéséhez fűződő közérdeket;

               e)

               szellemi tulajdonjogok;

               f)

               természetes személy személyes adatainak és/vagy aktáinak titkos jellege, amennyiben az érintett személy nem járult hozzá az információ közléséhez, és ezt a titkos jelleget a nemzeti vagy közösségi jog előírja;

               g)

               bármely személy érdeke vagy védelme, aki a kért információt önként szolgáltatta, anélkül, hogy arra jogszabály kötelezné vagy kötelezhette volna, kivéve, ha az érintett személy hozzájárult az adott információ közléséhez;

               h)

               azon környezet védelme, amelyre ezen információ vonatkozik, mint például a ritka fajok élőhelye.

         (2)   A hozzáférés korlátozásának (1) bekezdésben meghatározott indokait szűken kell értelmezni, figyelembe véve a közérdeket, amelyet az ilyen jellegű hozzáférés biztosítása az adott esetben szolgál. Az egyes esetekben a közzététel által szolgált közérdeket össze kell vetni a hozzáférés korlátozása vagy feltételektől való függővé tétele által szolgált érdekkel. A tagállamok az (1) bekezdés a), d), f), g) és h) pontja alapján nem korlátozhatják a környezeti kibocsátásra vonatkozó információhoz való hozzáférést.
   (3)   E keretek között és az (1) bekezdés f) pontjának alkalmazása során a tagállamok biztosítják, hogy a 95/46/EK irányelvben foglalt követelmények teljesüljenek.
   14. cikk
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 11. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett szolgáltatások a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhetők legyenek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok lehetővé tehetik, hogy a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szolgáltatást nyújtó hatóság díjakat alkalmazzon, ha e díjak a téradatkészletek és a kapcsolódó adatszolgáltatások fenntartását biztosítják, különösen nagyon nagy mennyiségű, rendszeresen frissített adatok esetén.
   (3)   A 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett megtekintési szolgáltatások keretében rendelkezésre bocsátott adatok formája lehet olyan, amely akadályozza további felhasználásukat kereskedelmi célra.
   (4)   Amennyiben a hatóságok a 11. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy e) pontjában említett szolgáltatásokra díjfizetési kötelezettséget állapítanak meg, a tagállamok biztosítják az e-kereskedelmi szolgáltatások elérhetőségét. E szolgáltatások igénybevétele felelősségi nyilatkozathoz, egérkattintással történő licencelfogadáshoz vagy szükség esetén egyéb engedélyhez köthető.
   15. cikk
   (1)   A Bizottság közösségi szinten létrehoz és működtet egy INSPIRE-geoportált.
   (2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett INSPIRE-geoportálon keresztül biztosítják a 11. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A tagállamok saját elérési pontjaikon keresztül is biztosíthatnak hozzáférést e szolgáltatásokhoz.
   16. cikk
   Az e fejezet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló végrehajtási szabályokat a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, és azoknak különösen a következőket kell meghatározniuk:

               a)

               a 11. és 12. cikkben említett szolgáltatásokra vonatkozó műszaki előírásokat és minimális teljesítési feltételeket, figyelembe véve a közösségi környezetvédelmi jogszabályok keretében elfogadott, érvényes jelentéstételi kötelezettségeket és ajánlásokat, a meglévő e-kereskedelmi szolgáltatásokat, valamint a technológiai fejlődést;

               b)

               a 12. cikkben említett kötelezettségeket.

         V. FEJEZET
   AZ ADATOK MEGOSZTÁSA
   17. cikk
   (1)   Minden egyes tagállam intézkedéseket hoz a téradat-készletek és -szolgáltatások megosztására a 3. cikk 9. pontjának a) és b) alpontjában említett hatóságai között. Ezek az intézkedések az említett hatóságok számára lehetővé teszik a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz való hozzáférést, továbbá ezen készletek és szolgáltatások cseréjét és felhasználását azon közfeladatok ellátása céljából, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések kizárnak minden olyan megszorítást, amely a felhasználás helyén keletkező gyakorlati akadályokat teremthet a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztásának útjában.
   (3)   A tagállamok lehetővé tehetik, hogy a téradatkészleteket és -szolgáltatásokat nyújtó hatóságok engedélyezzék az említett téradatkészleteket és -szolgáltatások felhasználását más, azokat használó hatóságok vagy közösségi intézmények és szervek számára, és/vagy azokért díjfizetést kérjenek. Az ilyen díjaknak és engedélyeknek teljes mértékben meg kell felelniük a téradatkészletek és -szolgáltatások hatóságok közötti megosztása megkönnyítését célzó általános célkitűzésnek. Díjkiszabás esetén a díjak mértékét a téradatkészletek és -szolgáltatások szükséges minőségének és rendelkezésre állásának biztosítását szolgáló minimális szinten kell tartani, egy ésszerű nyereséghányaddal együtt, tiszteletben tartva a téradat-készletek és -szolgáltatásokat nyújtó hatóságok önfinanszírozási követelményeit. A tagállamok által a közösségi intézmények és szervek számára a környezetvédelemmel kapcsolatos közösségi jog alapján fennálló kötelezettség teljesítése érdekében nyújtott téradatkészletekért és -szolgáltatásokért semmiféle díj nem szabható ki.
   (4)   Azon közfeladatok céljára, amelyek a környezetre hatást gyakorolhatnak, a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására vonatkozó, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések nyitva állnak a 3. cikk 9. pontjának a) és b) alpontjában említett – más tagállamban működő – hatóságok, valamint a Közösség intézményei és szervei részére.
   (5)   Azon feladatok céljára, amelyek a környezetre hatást gyakorolhatnak, a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására vonatkozó, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések a viszonosság és egyenlőség alapján nyitva állnak az olyan nemzetközi megállapodások által létrehozott szervek részére, amelyeknek a Közösség és a tagállamok részesei.
   (6)   Amennyiben a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására vonatkozó, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedéseket a (4) és (5) bekezdéssel összhangban alkalmazzák, az intézkedéseket az azok használatát szabályozó nemzeti jog szerinti követelmények egészíthetik ki.
   (7)   Ettől a cikktől eltérve a tagállamok a megosztást korlátozhatják, amennyiben az az igazságszolgáltatás menetét, a közbiztonságot, a honvédelmet vagy a nemzetközi kapcsolatokat veszélyeztetné.
   (8)   A tagállamok összehangolt hozzáférési feltételek szerint hozzáférést biztosítanak a Közösség intézményeinek és szerveinek a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz. Azokat a végrehajtási szabályokat, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A végrehajtási szabályok teljes mértékben tiszteletben kell hogy tartsák az (1)-(3) bekezdésben foglalt elveket.
   VI. FEJEZET
   KOORDINÁCIÓ ÉS KIEGÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
   18. cikk
   A tagállamok gondoskodnak a megfelelő struktúrák és mechanizmusok kijelöléséről a térinformációs infrastruktúráikban érintettektől származó hozzájárulások koordinálására a különböző kormányzati szinteken.
   Ezek a struktúrák koordinálják többek között a felhasználók, az előállítók, az értéknövelt szolgáltatások nyújtói és a koordináló testületek hozzájárulásait, a vonatkozó adatkészletek és felhasználói igények azonosításával, a meglévő gyakorlatokra vonatkozó információ szolgáltatásával, valamint az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó visszajelzések szolgáltatásával kapcsolatban.
   19. cikk
   (1)   A Bizottság felel az INSPIRE közösségi szintű koordinációjáért, és e cél elérése érdekében segítséget kap az érintett szervezetektől, így különösen az Európai Környezetvédelmi Ügynökségtől.
   (2)   Minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartót – általában egy hatóságot –, amely ezen irányelvvel összefüggésben a Bizottsággal fenntartott kapcsolatokért felelős. Ezt a kapcsolattartót egy koordinációs struktúra segíti, figyelembe véve a hatáskörök és felelősségek tagállamokon belüli megoszlását.
   20. cikk
   Az ezen irányelvben említett végrehajtási szabályok kellő mértékben figyelembe veszik az európai szabványügyi testületek által a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban elfogadott szabványokat, valamint a nemzetközi szabványokat.
   VII. FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   21. cikk
   (1)   A tagállamok felügyelik térinformációs infrastruktúráik kialakítását és használatát. E felügyelet eredményeit a Bizottság és a nyilvánosság számára folyamatos jelleggel hozzáférhetővé teszik.
   (2)   Legkésőbb 2010. május 15-ig a tagállamok jelentést küldenek a Bizottságnak, amely az alábbiak összefoglaló leírását tartalmazza:

               a)

               a téradatkészletek és -szolgáltatások közszektorbeli szolgáltatói és felhasználói és a közvetítő testületek közötti koordináció módja, a harmadik személyekkel való kapcsolat, továbbá a minőségbiztosítás megszervezése;

               b)

               a hatóságok vagy harmadik személyek által a térinformációs infrastruktúra működéséhez és koordinációjához való hozzájárulás;

               c)

               a térinformációs infrastruktúra használatára vonatkozó információk;

               d)

               a hatóságok közötti adatmegosztási megállapodások;

               e)

               az ezen irányelv végrehajtásából származó költségek és haszon.

         (3)   A tagállamok háromévenként, először legkésőbb 2013. május 15-ig jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a (2) bekezdésben említett kérdésekkel kapcsolatos aktualizált információkat tartalmazza.
   (4)   Az e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.
   22. cikk
   (1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.
   (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   23. cikk
   2014. május 15-ig, és ezt követően hatévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról, amely többek között a 21. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően a tagállamoktól kapott jelentéseken alapul.
   Amennyiben szükséges, a jelentéshez csatolni kell a közösségi intézkedésre vonatkozó javaslatokat.
   24. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2009. május 15-ig megfeleljenek.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   25. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   26. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2007. március 14-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. GLOSER

      (1)  HL C 221., 2005.9.8., 33. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2005. június 7-i véleménye (HL C 124. E, 2006.5.25., 116. o.), a Tanács 2006. január 23-i közös álláspontja (HL C 126. E, 2006.5.30., 16. o.) és az Európai Parlament 2006. június 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2007. január 29-i határozata és az Európai Parlament 2007. február 13-i jogalkotási állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

      (4)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

      (5)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

      (6)  HL L 138., 2002.5.28., 1. o.

      (7)  HL L 192., 2000.7.28., 36. o.

      (8)  HL L 324., 2003.12.11., 1. o. A 788/2004/EK rendelettel (HL L 138., 2004.4.30., 17. o.) módosított rendelet.

      (9)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (10)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

      (11)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o. A legutóbb az 1641/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 1. o.) módosított rendelet.

      (12)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (13)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.
   I. MELLÉKLET
   A 6. CIKK a) PONTJÁBAN, A 8. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN ÉS A 9. CIKK a) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÉRADATTÉMÁK

               1.

               Koordinátarendszerek
               Olyan rendszerek, amelyek a térinformáció térbeli helyzetét koordinátákkal (x, y, z) és/vagy vízszintes és függőleges geodéziai adatokon alapuló földrajzi szélességgel, hosszúsággal és magassággal adják meg.

               2.

               Földrajzi rácsrendszerek
               Harmonizált több felbontású rács közös kiindulóponttal és egységesített rácscella-helymeghatározással és -mérettel.

               3.

               Földrajzi nevek
               Területek, régiók, helységek, nagyvárosok, elővárosok, városok vagy települések, illetve bármely, a nyilvánosság érdeklődésére számot tartó vagy történeti jelentősségre szert tett földrajzi vagy topográfiai jellegzetesség.

               4.

               Közigazgatási egységek
               Az olyan nemzeti területeket, amelyeken a tagállamok joghatósággal rendelkeznek és/vagy joghatóságot gyakorolnak, helyi, regionális és országos egységekre osztó, közigazgatási határvonalakkal elválasztott igazgatási egységek.

               5.

               Címek
               Az ingatlanok helye címazonosítók – rendszerint utcanév, házszám, irányítószám – alapján.

               6.

               Kataszteri parcellák
               Kataszteri nyilvántartásokkal – vagy ezzel egyenértékű módon – meghatározott területek.

               7.

               Közlekedési hálózatok
               Közúti, vasúti, légi és vízi közlekedési hálózatok és a kapcsolódó infrastruktúra. Ide tartoznak a különféle hálózatok közötti összeköttetések is. Magában foglalja továbbá a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (1) meghatározott transzeurópai közlekedési hálózatot és e határozat jövőbeli felülvizsgálatait is.

               8.

               Vízrajz
               Vízrajzi elemek, beleértve a tengeri területeket, minden egyéb víztestet és azzal kapcsolatos elemet, többek között a vízgyűjtőket és részvízgyűjtőket. Adott esetben a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) fogalommeghatározásaival összhangban és hálózati formában.

               9.

               Védett helyek
               Különleges természetvédelmi célok elérése érdekében – nemzetközi, közösségi és tagállami jogszabályok keretében – kijelölt vagy kezelt terület.

      (1)  HL L 228., 1996.9.9., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.

      (2)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.
   II. MELLÉKLET
   A 6. CIKK a) PONTJÁBAN, A 8. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN ÉS A 9. CIKK b) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÉRADATTÉMÁK

               1.

               Domborzat
               Digitális domborzati modellek a szárazföldi, jéggel borított és óceáni felszínre. Ide tartozik a felszíni és víz alatti domborzat és a partvonal.

               2.

               A felszín borítása
               A Föld felszínének fizikai és biológiai borítása, beleértve a mesterséges felszínt, a mezőgazdasági területeket, erdőket, a (félig) természetes területeket, a vizes élőhelyeket és a víztesteket.

               3.

               Ortofotók
               A Föld felszínének földrajzi hivatkozással ellátott, műhold vagy légi adatgyűjtők által készített képi adatai.

               4.

               Földtan
               Az összetétel és szerkezet alapján jellemzett földtan. Ide tartozik az alapkőzet, a víztartó rétegek és a geomorfológia is.

         III. MELLÉKLET
   A 6. CIKK b) PONTJÁBAN ÉS A 9. CIKK b) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÉRADATTÉMÁK

               1.

               Statisztikai egységek
               Statisztikai információk terjesztésére vagy felhasználására szolgáló egységek.

               2.

               Épületek
               Az épületek földrajzi helye.

               3.

               Talaj
               A mélység, állag, szerkezet, a részecskék és szerves anyagok jelenléte, a köves jelleg, az erózió, valamint adott esetben az átlagos lejtés és a becsült víztartó képesség alapján jellemzett talajok és altalaj.

               4.

               Földhasználat
               A jelenlegi és a jövőbeli tervezett funkcionális szempontok vagy a társadalmigazdasági rendeltetés (például lakó-, ipari, kereskedelmi, mezőgazdasági, erdő- vagy pihenőövezet) szerint jellemzett területek.

               5.

               Emberi egészség és biztonság
               A környezet minőségéhez közvetlenül (légszennyezés, vegyszerek, az ózonréteg elvékonyodása, zaj stb.) vagy közvetve (élelmiszer, genetikailag módosított szervezetek stb.) kapcsolódó patológiák (allergiás, daganatos és légúti megbetegedések stb.) dominanciájának földrajzi eloszlása, illetve ezen tényezőknek az emberi egészségre (biomarkerek, termékenységcsökkenés, járványok) vagy jólétre (fáradtság, stressz stb.) gyakorolt hatását jellemző információ.

               6.

               Közüzemi és közszolgáltatások
               Magában foglalja az olyan közüzemi létesítményeket, mint például a szennyvíz- és hulladékgazdálkodás, az energiaellátás és a vízellátás, valamint az igazgatási és szociális közszolgáltatásokat, például a közigazgatási szerveket, a polgári védelmi létesítményeket, iskolákat és kórházakat.

               7.

               Környezetvédelmi monitoringlétesítmények
               A környezetvédelmi monitoringlétesítmények elhelyezkedése és működése magában foglalja a kibocsátásnak, a környezeti elemek állapotának, valamint az ökoszisztéma egyéb paramétereinek (biodiverzitás, a növényzet ökológiai állapota stb.) a hatóságok általi vagy a nevükben történő megfigyelését és mérését.

               8.

               Termelő és ipari létesítmények
               Ipari termelőhelyek, beleértve a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (1) által szabályozott berendezéseket, valamint a vízkivételt, a bányászati és a tárolólétesítményeket.

               9.

               Mezőgazdasági és akvakultúra-ágazati létesítmények
               Mezőgazdasági eszközök és termelőlétesítmények (beleértve az öntözőrendszereket, üvegházakat és istállókat).

               10.

               A népesség eloszlása – demográfia
               A népesség földrajzi eloszlása – beleértve a népességi jellemzőket és a tevékenységi szinteket is – térképrács, régió, közigazgatási egység vagy más elemzési egység alapján összesítve.

               11.

               Területgazdálkodási/-korlátozási/-szabályozási övezetek és adatszolgáltató egységek
               A nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi szintű adatszolgáltatás céljából irányított, szabályozott vagy használt területek. Ide tartoznak a lerakóhelyek, az ivóvízforrásokat övező korlátozás alá tartozó területek, a nitrátérzékeny területek, a tengeri hajóutak vagy nagy kiterjedésű belvizek szabályozott hajózóútjai, a hulladéklerakásra kijelölt területek, a zajvédelmi zónák, az előkészítő és bányászatiengedély-köteles területek, a folyómedri kerületek, a megfelelő adatszolgáltató egységek és a tengerparti igazgatási térségek.

               12.

               Természeti kockázati zónák
               Természeti veszélyek, így pl. árvizek, földcsuszamlások, felszínsüllyedések, lavinák, erdőtüzek, földrengések, vulkánkitörések (minden légköri, hidrológiai, szeizmikus, vulkanikus és futótűzjelenség, amely – helye, súlyossága és előfordulási gyakorisága alapján – magában hordozza a komoly társadalmi károk okozásának lehetőségét) alapján jellemzett veszélyeztetett területek.

               13.

               Légköri viszonyok
               A légkör fizikai jellemzői. Ide tartoznak a méréseken, modelleken vagy ezek kombinációján alapuló téradatok, továbbá a mérési helyek.

               14.

               Meteorológiai földrajzi jellemzők
               Időjárási viszonyok és mérésük; csapadék, hőmérséklet, a felszín és a növényzet párolgása, a szél sebessége és iránya.

               15.

               Oceanográfiai földrajzi jellemzők
               Az óceánok fizikai jellemzői (áramlatok, sótartalom, hullámmagasság stb.).

               16.

               Tengeri régiók
               A tengerek és sósvizű víztestek fizikai jellemzői, közös tulajdonságaik alapján régiókra és alrégiókra osztva.

               17.

               Biogeográfiai régiók
               Közös tulajdonságokkal bíró, viszonylag homogén ökológiai jellemzőkkel rendelkező térségek.

               18.

               Élőhelyek és biotópok
               Olyan földrajzi területek, amelyeket különleges ökológiai feltételek, folyamatok, struktúra és (az élet fenntartásához kapcsolódó) funkciók jellemeznek, amelyek az ott élő organizmusok számára kedvező fizikai feltételeket teremtenek. Ide tartoznak azok a szárazföldi és vízi térségek, amelyeket – akár teljesen természetesek, akár félig természetesek – földrajzi, abiotikus és biotikus jellemzőik alapján különböztetnek meg.

               19.

               A fajok megoszlása
               Az állat- és növényfajok előfordulásának földrajzi eloszlása, térképrács, régió, közigazgatási egység vagy más elemzési egység alapján összesítve.

               20.

               Energiaforrások
               Energiaforrások, beleértve a szénhidrogéneket, vízenergiát, bioenergiát, nap- és szélenergiát stb., adott esetben beleértve az erőforrás mértékére vonatkozó mélységi/magassági információt.

               21.

               Ásványi nyersanyagok
               Ásványi nyersanyagok, beleértve a fémek érceit, ipari ásványokat stb., adott esetben beleértve a nyersanyag kiterjedésére vonatkozó mélységi/magassági információkat.

      (1)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.) módosított irányelv.


title: A Tanács irányelve (1984. december 10.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK első irányelvnek elsősorban az utazási segítségnyújtás vonatkozásában történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31984L0641

Hivatalos Lap L 339 , 27/12/1984 o. 0021 - 0025 finn különkiadás fejezet 6 kötet 2 o. 0093  spanyol különkiadás fejezet 06 kötet 2 o. 0150  svéd különkiadás fejezet 6 kötet 2 o. 0093  portugál különkiadás fejezet 06 kötet 2 o. 0150

		A Tanács irányelve(1984. december 10.)az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK első irányelvnek elsősorban az utazási segítségnyújtás vonatkozásában történő módosításáról(84/641/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a 76/580/EGK irányelvvel [4] módosított, az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésével és folytatásával kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 4-ei 73/239/EGK tanácsi irányelv [5] (a továbbiakban "első irányelv") felszámolt bizonyos eltéréseket a tagállamok jogszabályai között a fenti üzleti tevékenység megkezdésének és folytatásának lehetővé tétele érdekében;mivel jelentős előrelépés valósult meg ebben az üzletágban a természetbeni szolgáltatások területén; mivel az ilyen szolgáltatásokra olyan rendelkezések irányadók, amelyek tagállamonként eltérőek; mivel ezek a különbségek a letelepedés jogának gyakorlását akadályozzák;mivel a letelepedés jogának gyakorlásával kapcsolatos korlátok felszámolása érdekében hangsúlyozni kell, hogy valamely tevékenység nincs kizárva az első irányelv hatálya alól csak annál az egyszerű oknál fogva, hogy az kizárólag természetbeni szolgáltatásból áll, illetve amelynek a végzéséhez a személy kizárólag saját alkalmazottait vagy berendezéseit veszi igénybe; mivel ennélfogva az olyan segítségnyújtás, amely egy esetlegesen előforduló helyzetben ígér segítséget, a fenti irányelv hatálya alá tartozik, figyelembe véve az ilyen segítségnyújtás különleges jellemzőit;mivel az, hogy felügyeleti okoknál fogva a segítségnyújtás tevékenységének az első irányelv hatálya alá történő bevonásának, amely nem jár e műveletek meghatározásával, nem az a célja, hogy befolyásolja a rájuk alkalmazandó adózási szabályokat;mivel kizárólag az a tény, hogy bizonyos segítségnyújtást szolgáltatnak közúti gépjárművek balesete vagy meghibásodása esetén, ami általában annak a tagállamnak területén következik be, ahol a biztosítási fedezetet nyújtó vállalkozás működik, nem ok arra, hogy bárki vagy bármely vállalkozás, amely nem biztosítóintézet, az első irányelv hatálya alá kerüljön;mivel bizonyos könnyítésekről kell rendelkezni azt a feltételt illetően, miszerint a balesetnek vagy a meghibásodásnak azon vállalkozás szerinti tagállam területén kell bekövetkeznie, amely a fedezetet nyújtja, ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni vagy a viszonossági szerződéseket, vagy bizonyos, a földrajzi helyzetre vagy az érintett szervezetek struktúrájára vonatkozó körülményeket, vagy az említett műveletek igen korlátozott gazdasági jelentőségét;mivel a tagállamok olyan szervezeteit ki kell zárni az első irányelv hatálya alól, amelyeknek elsődleges tevékenysége hatóságok nevében szolgáltatások nyújtása;mivel a segítségnyújtásra vonatkozó szerződéseket ajánló vállalkozásnak rendelkeznie kell azokkal az eszközökkel, amelyek szükségesek az általa kínált természetbeni szolgáltatásoknak a megfelelő időn belül történő nyújtásához; mivel külön rendelkezéseket kell hozni a szavatolótőke és a minimális biztonsági tőke összegének kiszámítására, amellyel az ilyen vállalkozásnak rendelkeznie kell;mivel bizonyos átmeneti rendelkezések szükségesek annak érdekében, hogy a kizárólag segítségnyújtással foglalkozó vállalkozások számára lehetővé tegyék, hogy megfeleljenek az első irányelv rendelkezéseinek;mivel, tekintettel a különleges strukturális és földrajzi nehézségekre, átmeneti időszakot kell biztosítani a tagállamok autóklubjai számára ahhoz, hogy hozzáigazítsák működésüket az említett irányelvhez, a járműnek lehetőleg a jármű vezetőjével és utasaival együtt történő hazaszállítása tekintetében;mivel az első irányelvnek a biztosítóintézetek társasági formáira vonatkozó rendelkezéseit naprakésszé kell tenni; mivel az említett irányelv bizonyos, a Közösségen kívül székhellyel rendelkező vállalkozások Közösségen belül létrehozott fióktelepeire és képviseleteire vonatkozó rendelkezéseit módosítani kell annak érdekében, hogy azok összhangban álljanak a 79/267/EGK irányelv [6] rendelkezéseivel,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk"1. cikk(1) Ez az irányelv a közvetlen biztosítás önálló tevékenységként történő megkezdésével és folytatásával, valamint a (2) bekezdésben említett segítségnyújtással foglalkozik, amelyet olyan vállalkozások folytatnak, amelyek valamely tagállam területén letelepedtek, vagy ott kívánnak letelepedni.(2) A segítségnyújtási tevékenység az olyan személyek számára nyújtott segítség, akik bajba kerülnek utazásuk során, illetve miközben otthonuktól, állandó tartózkodási helyüktől távol tartózkodnak. Ez azt jelenti, hogy a kedvezményezett a biztosítási díj előzetes megfizetése ellenében, a segítségnyújtásra vonatkozó szerződésben meghatározott esetekben és feltételek mellett azonnal segítségben részesül, ha valamilyen véletlen esemény bekövetkezte folytán bajba kerül.A segítségnyújtás magában foglalhatja pénzbeli vagy természetbeni szolgáltatás nyújtását. A természetbeni szolgáltatást a segítségnyújtó alkalmazottai és berendezései útján nyújthatja.A segítségnyújtási tevékenység nem foglalja magában a szerviztevékenységet, a karbantartást, az értékesítés utáni szolgáltatásokat, illetve közvetítői tevékenységként a segítségnyújtás puszta jelzését, illetve a segélynyújtást.(3) Az e cikkben említett tevékenységek ágazatonkénti besorolása a mellékletben található."2. cikk"3. A közúti gépjárművet érintő baleset vagy meghibásodás esetén, amely általában annak a tagállamnak a területén következik be, ahol a biztosítási fedezetet nyújtó vállalkozás működik, a segítségnyújtási tevékenység szerinti kötelezettség a következőkre korlátozódik:- helyszíni hibaelhárító szolgáltatás, amelyhez a biztosítási fedezetet nyújtó vállalkozás a legtöbb esetben saját munkatársait és berendezéseit veszi igénybe,- a gépjármű elszállítása a legközelebbi vagy a legmegfelelőbb helyre, ahol a javítást elvégezhetik, és, általában ugyanannak a segítségnyújtásnak a keretében, a gépjármű vezetőjének és utasainak az eljuttatása a legközelebbi helyre, ahonnan útjukat más módon folytathatják,- amennyiben a biztosítási fedezetet nyújtó vállalkozás tagállama előírja, a jármű elszállítása, lehetőleg a jármű vezetőjével és utasaival együtt, azok lakóhelyére, kiindulási helyére vagy eredeti rendeltetési helyére ugyanazon az államon belül,kivéve, ha ezeket a tevékenységeket az irányelv hatálya alá tartozó vállalkozás végzi el.A első két francia bekezdésben említett esetben az a feltétel, mely szerint a balesetnek vagy a meghibásodásnak azon vállalkozás szerinti tagállam területén kell bekövetkeznie, amely a fedezetet nyújtja:a) nem alkalmazandó, amennyiben ez olyan szervezet, amelynek a kedvezményezett tagja, és a javító szolgáltatást, illetve a jármű elszállítását egyszerűen egy tagsági kártya bemutatását követően az érintett országban egy hasonló szervezet végzi el minden további díj megfizetése nélkül, viszonossági szerződés alapján;b) nem gátolja, hogy az ilyen jellegű segítségnyújtást Írországban és az Egyesült Királyságban a mindkét államban működő egyetlen szervezet végezze.A harmadik francia bekezdésben említett körülmények esetén, amennyiben a baleset vagy a meghibásodás Írország vagy az Egyesült Királyság esetében Észak-Írország területén következett be, a járművet lehetőleg a jármű vezetőjével és utasaival együtt haza, a kiindulási pontra vagy eredeti rendeltetési helyükre szállíthatják bármelyik állam területén.Ezen túlmenően, az irányelv nem érinti az olyan segítségnyújtási tevékenységeket, amelyeket valamely közúti jármű balesete vagy meghibásodása esetén nyújtanak, és amely a Luxemburgi Nagyhercegség területén kívül balesetet szenvedett vagy meghibásodott jármű hazaszállítását foglalja magában lehetőleg a jármű vezetőjével és utasaival együtt, ahol e tevékenységet a Luxemburgi Nagyhercegség autóklubja látja el.Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások csak abban az esetben végezhetik az e pontban említett tevékenységet, ha engedélyt kaptak a melléklet A. pontja 18. ágazatának végzésére az említett melléklet C. pontjának sérelme nélkül. Ebben az esetben az irányelv alkalmazandó a kérdéses tevékenységekre."3. cikk"Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan vállalkozásokra, amelyek eleget tesznek a következő feltételeknek:- a vállalkozás nem folytat semmilyen olyan tevékenységet a melléklet A. pontjának 18. ágazatába soroltakon kívül, amely ezen irányelvnek a hatálya alá tartozik,- ezt a tevékenységet kizárólag helyben végzi, és az csak természetbeni szolgáltatásokat tartalmaz, és- a bajba jutott személyeknek nyújtott segítségnyújtási tevékenységből származó összes éves bevétel nem haladja meg a 200000 ECU-t."4. cikk"f) DániábanFalcks Redningskorps A/S, København."5. cikkAz első irányelv 8. cikke (1) bekezdése a) pontjának utolsó előtti francia bekezdéséből a "coöperatieve vereniging" szövegrészt el kell hagyni.6. cikk"Ez nem gátolja a tagállamokat abban, hogy a melléklet A. pontjának 18. ágazatára engedélyt kérő, illetve azt már megszerzett vállalkozások esetében ellenőrizze azok közvetlen és közvetett erőforrásait, a munkatársait és felszereltségét, a biztosítóintézet rendelkezésére álló orvosi csoportok szakképzettségét és felszereltségét, amelyekkel eleget tesznek az ebből a biztosítási ágazatból származó kötelezettségeiknek."7. cikk"e) az adminisztratív szolgáltatások kiépítésével járó költségekre és az üzletszerzés megszervezésére vonatkozó becsléseket; az ezek fedezetére szolgáló pénzügyi forrásokat, és amennyiben a fedezendő kockázatok a melléklet A. pontjának 18. ágazatába tartoznak, a megígért segítségnyújtásához a vállalkozás rendelkezésére álló forrásokat;"8. cikk"13. cikkA tagállamok szorosan együttműködnek egymással az engedéllyel rendelkező vállalkozások pénzügyi helyzetének ellenőrzése során. Amennyiben az érintett vállalkozások engedéllyel rendelkeznek a melléklet A. pontjának 18. ágazatába sorolt kockázatok fedezésére, a tagállamok szintén együttműködnek az említett vállalkozásokkal a vállalt segítségnyújtási tevékenység megvalósításához rendelkezésre álló forrásaik ellenőrzésében, amennyiben jogszabályaik az ilyen források ellenőrzéséről rendelkeznek."9. cikk"A melléklet A. pontjának 18. ágazatába sorolt kockázatok esetében a második eredmény (kárigény alapon) kiszámításánál alkalmazott kifizetett kárigények összege a vállalkozásnál a segítségnyújtással összefüggésben felmerült költségek összege. E költségeket annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezéseivel összhangban kell kiszámítani, amelynek területén a vállalkozás székhelye található."10. cikk"– 300000 ECU abban az esetben, ha a melléklet A. pontja 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 16. és 18. ágazatának valamelyikébe sorolt összes vagy bizonyos kockázatokat fedez."11. cikk"19. cikk(1) Valamennyi tagállam megköveteli minden olyan vállalkozástól, amelynek székhelye a területén található, hogy valamennyi tevékenységére kiterjedő éves beszámolót készítsen, pénzügyi helyzetére, fizetőképességére és a melléklet A. pontjának 18. ágazatába sorolt kockázatokból származó kötelezettségei teljesítéséhez rendelkezésére álló egyéb forrásaira vonatkozóan, amennyiben jogszabályai az ilyen források ellenőrzéséről rendelkeznek.(2) A tagállamok megkövetelik a területükön működő vállalkozásoktól, hogy rendszeresen nyújtsák be a felügyelet céljaihoz szükséges bevallásokat a statisztikai dokumentációval együtt, valamint a melléklet A. pontjának 18. ágazatába sorolt kockázatokra vonatkozóan tüntessék fel a kötelezettségeik teljesítéséhez rendelkezésükre álló forrásaikat, amennyiben jogszabályaik ezeknek az erőforrásoknak az ellenőrzéséről rendelkeznek. Az illetékes felügyeleti hatóságok eljuttatják egymáshoz ezeket a dokumentumokat és az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges adatokat."12. cikk"26. cikk(1) Az a vállalkozás, amely egy vagy több tagállamtól engedélyt kért, illetve kapott, az alábbi kedvezményeket kérheti, amelyek kizárólag együttesen adhatóak meg:a) a 25. cikkben említett szavatolótőkét a vállalkozás Közösségen belüli teljes üzletmenetére kell kiszámítani; ilyen esetben a számítás szempontjából csak a Közösségen belül működő valamennyi képviselet és fióktelep által folytatott tevékenységet kell figyelembe venni;b) a 23. cikk (2) bekezdésének e) pontjában előírt letétet csak e tagállamok egyikében kell elhelyezni;c) a biztonsági tőke fedezetét képező eszközöket bármelyik tagállamban lokalizálhatják, ahol a tevékenységeket folytatják.(2) Az (1) bekezdésben biztosított kedvezmények igénybevételére vonatkozó kérelmet az érintett tagállamok illetékes hatóságaihoz kell benyújtani. A kérelemben meg kell nevezni azt a tagállamot, amelynek az illetékes hatósága a jövőben felügyeli a Közösségen belül létrehozott fióktelepek vagy képviseletek egész üzletmenetének fizetőképességét. A felügyelet megválasztását a vállalkozásnak meg kell indokolnia. A letétet a megnevezett tagállamban kell elhelyezni.(3) Az (1) bekezdésben biztosított kedvezmények csak abban az esetben biztosíthatók, ha valamennyi olyan tagállam illetékes hatósága hozzájárul, ahol kérelmet nyújtottak be. Akkortól érvényesek, amikor a kiválasztott felügyeleti hatóság tájékoztatja a többi felügyeleti hatóságot arról, hogy a Közösségen belüli képviseletek vagy fióktelepek teljes üzleti tevékenységének fizetőképességét ő felügyeli.A kiválasztott felügyeleti hatóság a többi tagállamtól megszerzi a területükön működő képviseletek és fióktelepek teljes fizetőképességének ellenőrzéséhez szükséges adatokat.(4) Egy vagy több érintett tagállam kérésére az e cikk alapján biztosított kedvezményeket valamennyi érintett tagállamban egyszerre vonják vissza."13. cikk"A 20. cikk alkalmazásában, amennyiben egy vállalkozás jogosulttá válik a 26. cikk (1) bekezdésében biztosított kedvezményekre, a Közösségen belül létrehozott képviseletek vagy fióktelepek fizetőképességének felügyeletéért felelős hatóságot úgy kell tekinteni, mint annak az államnak a hatóságát, amelynek a területén valamely közösségi vállalkozás székhelye található."14. cikk"18. SegítségnyújtásSegítségnyújtás utazás közben bajba került, otthonuktól vagy állandó tartózkodási helyüktől távol lévő személyek számára."15. cikkSaját területén bármely tagállam az első irányelvvel bevezetett rendelkezésekhez kötheti a segítségnyújtást olyan személyek számára, akik az 1. cikkben említettektől eltérő körülmények között kerülnek bajba. Amennyiben egy tagállam igénybe veszi ezt a lehetőséget, a rendelkezések alkalmazása céljából az ilyen tevékenységet úgy kell kezelnie, mintha az az első irányelv melléklete A. pontjának 18. ágazatába lenne sorolva, az ugyanotttalálható C. pont sérelme nélkül.Az előző bekezdés semmilyen formában nem befolyásolja az első irányelv mellékletében meghatározott besorolási lehetőségeket azoknak a tevékenységeknek az esetében, amelyek nyilvánvalóan más ágazatba tartoznak.A képviselettől vagy fiókteleptől nem lehet megtagadni az engedélyt kizárólag azon az alapon, hogy az e cikk hatálya alá tartozó tevékenységét abban a tagállamban, amelynek a területén a vállalkozás székhelye található, másképpen sorolják be.Átmeneti rendelkezések16. cikk(1) A tagállamok az olyan vállalkozások számára, amelyek területükön az ezen irányelvről szóló értesítés időpontjában kizárólag segítségnyújtással foglalkoznak, ötéves időszakot biztosíthatnak arra, hogy megfeleljenek az első irányelv 16. és 17. cikkében előírt követelményeknek.(2) Az (1) bekezdésben említett vállalkozások számára, amelyek az ötéves időtartam lejártakor teljes mértékben még nem képeztek szavatolótőkét, a tagállamok további, két évet meg nem haladó időszakot engedélyezhetnek, amely alatt ezt teljesíthetik, feltéve, hogy a vállalkozások, az első irányelv 20. cikkével összhangban, jóváhagyásra benyújtották a felügyeleti hatósághoz azokat az intézkedéseiket, amelyeket ebből a célból érvényesíteni kívánnak.(3) Az (1) bekezdésben említett bármely vállalkozás, amely az első irányelv 8. cikkének (2) bekezdése vagy 10. cikke alapján ki kívánja terjeszteni üzleti tevékenységét, ezt csak azzal a feltétellel teheti, ha azonnal megfelel ennek az irányelvnek.(4) Az (1) bekezdésben említett bármely vállalkozás, amely az első irányelv 8. cikkében meghatározott társasági formától eltérő formában működik, az irányelvről szóló értesítés időpontjától számított hároméves időtartam során még folytathatja tevékenységét abban a társasági formában, amelyben az adott időpontban működött.(5) Ez a cikk alkalmazandó értelemszerűen azokra a vállalkozásokra, amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után jöttek létre, és amelyek egy jogilag elkülönült intézmény által abban az időpontban már folytatott üzleti tevékenységet vesznek át.17. cikkA tagállamok az ezen irányelvről szóló értesítés időpontjától kezdődően maximum ötéves időtartamot engedélyezhetnek az első irányelv III. címében említett olyan képviseletek vagy fióktelepek számára, amelyek kizárólag az említett tagállamok területén végeznek segítségnyújtást, hogy megfeleljenek az első irányelv 25. cikkének, feltéve, hogy az érintett képviseletek vagy fióktelepek nem terjesztik ki tevékenységüket az első irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint.18. cikkAz ezen irányelvről szóló értesítés időpontjától számított nyolcéves időtartam alatt azt a feltételt, mely szerint a balesetnek vagy meghibásodásnak annak a tagállamnak a területén kell bekövetkeznie, ahol a fedezetet nyújtó vállalkozás működik, nem kell alkalmazni az első irányelv 2. cikke (3) bekezdése első albekezdésének harmadik francia bekezdésében említett tevékenységekre, amennyiben ezeket a tevékenységeket az ELPA (Görög Autó- és Utazási Klub) végzi.Záró rendelkezések19. cikk(1) A tagállamok módosítják nemzeti rendelkezéseiket, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1987. június 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Az így módosított rendelkezéseket ezen irányelv 16., 17. és 18. cikke figyelembevételével legkésőbb 1988. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal azokat a főbb törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.20. cikkAz irányelvről szóló értesítéstől számított hat éven belül a Bizottság beszámol a Tanácsnak az irányelv alkalmazásából fakadó nehézségekről, különös tekintettel annak 15. cikkére. Amennyiben szükséges, javaslatokat nyújt be azok felszámolására.21. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1984. december 10-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Dukes[1] HL C 51., 1981.3.10., 5. o.; HL C 30., 1983.2.4., 6. o.[2] HL C 149., 1982.6.14., 129. o.[3] HL C 343., 1981.12.31., 9. o.[4] HL L 189., 1976.7.13., 13. o.[5] HL L 228., 1973.8.16., 3. o.[6] HL L 63., 1979.3.13., 1. o.--------------------------------------------------