Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0031

A Bizottság 2002/31/EK irányelve (2002. március 22.) a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásárólEGT vonatkozású szöveg.

Hivatalos Lap L 086 , 03/04/2002 o. 0026 - 0041 CS.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 ET.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 HU.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 LT.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 LV.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 MT.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 PL.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 SK.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301 SL.ES fejezet 13 kötet 29 o. 286  - 301

		A Bizottság 2002/31/EK irányelve(2002. március 22.)a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő feltüntetéséről szóló, 1992. szeptember 22-i 92/75/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 9. és 12. cikkére,mivel:(1) A 92/75/EGK irányelv előírja a Bizottság számára, hogy végrehajtási irányelveket fogadjon el a különféle háztartási készülékek, beleértve a légkondicionáló berendezések tekintetében.(2) A légkondicionáló berendezések által felhasznált villamos energia a közösségi háztartási energiaszükséglet jelentős hányadát teszi ki. E berendezések energiafelhasználását jelentősen csökkenteni kell.(3) A harmonizált szabványok a 98/48/EK irányelvvel [2] módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [3] I. mellékletében említett európai szabványügyi testületek által, és a Bizottság és e testületek közötti együttműködésre vonatkozó, 1984. november 13-án aláírt, módosított általános iránymutatásokkal összhangban elfogadott műszaki előírások.(4) Amennyiben a háztartási készülékek zajkibocsátásáról szóló, 1986. december 1-jei 86/594/EGK tanácsi irányelv [4] előírásai alapján a tagállamok igénylik, meg kell adni a zajkibocsátással kapcsolatos adatokat.(5) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 92/75/EGK irányelv 10. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet az EN 255-1, EN 814-1 európai szabványokban vagy a 2. cikkben említett harmonizált szabványokban meghatározott, elektromos hálózatról üzemelő háztartási légkondicionáló berendezésekre kell alkalmazni.Az irányelv nem vonatkozik a következő készülékekre:- olyan készülékek, amelyek képesek más energiaforrással működni,- levegő-víz és víz-víz típusú hőszivattyúk,- 12 kW-ot meghaladó (hűtési) teljesítménnyel rendelkező berendezések.2. cikk(1) Az ezen irányelv által előírt adatokat az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által a Bizottságtól a 98/34/EK irányelvben kapott felhatalmazás alapján elfogadott, olyan harmonizált szabványoknak megfelelő mérések útján állapították meg, amelyek hivatkozási számait közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, és amelyekkel kapcsolatban a tagállamok közzétették az azokat átültető nemzeti szabványok hivatkozási számait.Ennek az irányelvnek az I., II. és III. mellékletében szereplő, zajjal kapcsolatos adatok megadását előíró rendelkezései csak abban az esetben alkalmazandók, amennyiben az adatszolgáltatást a 86/594/EGK irányelv 3. cikke alapján a tagállamok írják elő. Ezt az adatot a fenti irányelvvel összhangban mérik.(2) Az ebben az irányelvben használt kifejezések jelentése megegyezik a 92/75/EGK irányelvben használtakéval.3. cikk(1) A 92/75/EGK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében említett műszaki dokumentáció a következőket tartalmazza:a) a szállító neve és címe;b) a modell általános leírása, amely elegendő a modell egyértelmű és könnyű azonosításához;c) a modell főbb tervezési jellemzőire vonatkozó adatok, beleértve a kapcsolódó rajzokat és különösen azok a tételeket, amelyek észrevehető hatást gyakorolnak a berendezés energiafogyasztására;d) az ezen irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárások alapján elvégzett mérések eredményeiről szóló jelentéseket;e) a használati utasítás, ha van ilyen.Amennyiben egy adott modellkombinációra vonatkozó adatokat a tervezési számítások és/vagy más kombináció eredményeinek extrapolációja alapján állapítják meg, a dokumentáció tartalmazza az ezekre a számításokra és/vagy extrapolációkra, valamint az elvégzett számítások eredményei pontosságának igazolása céljából elvégzett vizsgálatokra vonatkozó részleteket (az osztott rendszerek teljesítményének számítására használt matematikai modell, valamint a modell igazolására végzett mérések részleteit).(2) A 92/75/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett címke megfelel ezen irányelv I. mellékletének.A címkét a berendezés előlapján vagy tetejének külső oldalán kell elhelyezni oly módon, hogy jól látható legyen, és ne legyen takarásban.(3) A 92/75/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett adatlap tartalma és formája megfelel ezen irányelv II. mellékletének.(4) Amennyiben a berendezéseket nyomtatott vagy írott közlés útján, illetve bármely olyan módon kínálják eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra, amely azzal jár együtt, hogy a potenciális vásárló várhatóan nem tekintheti meg a kiállított berendezést, mint például írásos ajánlat, csomagküldő kereskedő katalógusa, az Interneten vagy más elektronikus médiában megjelenő hirdetés, a közlés tartalmazza az ezen irányelv III. mellékletében előírt valamennyi adatot.(5) A berendezések energiahatékonysági osztályának megállapítása a IV. mellékletnek megfelelően történik.4. cikkÁtmeneti intézkedésként a tagállamok 2003. június 30-ig engedélyezik a termékek olyan forgalomba hozatalát, értékesítését és/vagy a termékek olyan módon történő kiállítását, valamint a 3. cikk (4) bekezdése szerinti olyan közlések kiadását, amelyek nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak.5. cikk(1) 2003. január 1-je előtt a tagállamok elfogadják és kihirdetik az irányelvnek való megfelelés biztosításához szükséges rendelkezéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2003. január 1-jétől alkalmazzák.(2) A tagállamok ezeknek a rendelkezéseknek az elfogadásakor hivatkoznak erre az irányelvre, vagy ilyen hivatkozást a hivatalos kihirdetésük alkalmával fűznek hozzájuk. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti jog azon rendelkezéseiről, amelyeket az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó területen elfogadtak.6. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. március 22-én.a Tanács részérőlLoyola De Palacioalelnök[1] HL L 297., 1992.10.13., 16. o.[2] HL L 217., 1998.8.5., 18. o.[3] HL L 204., 1998.7.21., 37. o.[4] HL L 344., 1986.12.6., 24. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA CÍMKEA címke kialakítása1. A címkét a következő ábrák közül kell kiválasztani a megfelelő nyelvi változatban:Címke a kizárólag hűtésre szolgáló berendezések számára – 1. címke+++++ TIFF +++++Címke a hűtő/fűtő berendezések számára – 2. címke+++++ TIFF +++++2. A következő megjegyzések tartalmazzák a feltüntetendő adatokat:MegjegyzésI. Szállító neve vagy védjegye.II. Szállító modellazonosítója."Osztott és többszörösen osztott egységek" esetén azon kombináció beltéri és kültéri egységeinek azonosítói, amelyekre a következőkben említett számok vonatkoznak.III. A modell vagy kombináció IV. mellékletnek megfelelően megállapított energiahatékonysági osztálya. A betűjelet tartalmazó nyílhegy a megfelelő nyíllal azonos magasságba kerül.A betűjelet tartalmazó nyílhegy legalább akkora – de legfeljebb kétszer olyan magas –, mint az energiaosztályokat jelölő nyilak.IV. A közösségi ökocímke-odaítélési rendszer követelményeinek sérelme nélkül, amennyiben a modell megkapta az "Európai Unió ökocímke" jelölést a közösségi öko-címke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [1] megfelelően, az ökocímke másolata itt feltüntethető.V. A 2. cikkben említett harmonizált szabványokban meghatározott teljes energiafelvétel és a teljes terhelés mellett évenként átlagosan teljesített 500 hűtési üzemóra szorzataként kiszámított tájékoztató jellegű éves energiafogyasztás, amelyet a 2. cikk szerinti harmonizált szabványokban meghatározott vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" körülmények között).VI. A berendezés teljes terhelés melletti, kW-ban kifejezett hűtési kapacitásaként meghatározott hűtési teljesítménye, amelyet a 2. cikkben említett, harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" körülmények között).VII. A berendezés hűtési üzemmódban, teljes terhelés melletti energiahatékonysági tényezője (EHT), amelyet a 2. cikkben említett, harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" körülmények között).VIII. A berendezés típusa: kizárólag hűtésre szolgáló, hűtő/fűtő berendezések. A jelölő nyíl az adott típusnak megfelelő magasságba helyezendő.IX. Hűtő üzemmód: léghűtéses, vízhűtéses.A jelölő nyíl az adott típusnak megfelelő magasságba helyezendő.X. A kizárólag fűtési funkcióval rendelkező berendezések (2. címke) esetén, a berendezés teljes terhelés melletti, kW-ban kifejezett fűtési kapacitásaként meghatározott fűtési teljesítménye, amelyet a 2. cikkben említett, harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" + 7C körülmények között).XI. A csak fűtési funkcióval rendelkező berendezések (2. címke) esetén, fűtő üzemmódban az energiahatékonyságot a IV. mellékletnek megfelelően sorolják be egy A-tól (hatékonyabb) G-ig (kevésbé hatékony) terjedő skálán, amelyet a 2. cikkben említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" + 7C körülmények között). Amennyiben a berendezés fűtőképességét ellenállásos elem biztosítja, a teljesítménytényező (TT) értéke 1.XII. Megfelelő esetben a normális működés során fellépő, a 86/594/EGK irányelvben meghatározott zaj.Megjegyzés:A fenti kifejezések egyéb nyelvű megfelelői az V. mellékletben találhatók.Nyomtatás:3. A következőkben a címke egyes jellemzői találhatók:Felhasznált színek:CYMK – kék, bíbor, sárga, fekete (cyan, magenta, yellow, black).Például: a 07X0: 0 % kék, 70 % bíbor, 100 % sárga és 0 % fekete.A  X0X0B  70X0C  30X0D  00X0E  03X0F  07X0G  0XX0Keretszínezés: X070 szín.Az energiahatékonysági osztályt jelölő nyíl háttérszíne fekete.Minden szöveg fekete színű. A háttér fehér színű.+++++ TIFF +++++[1] HL L 237., 2000.9.21., 1. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZ ADATLAPAz adatlap a következő információkat tartalmazza. Az információkat meg lehet adni az ugyanazon szállító által szállított több modellt tartalmazó táblázat formájában, de ebben az esetben az adatok meghatározott sorrendben vagy a berendezés leírásának közelében vannak:1. A szállító védjegye.2. A szállító modellazonosítója."Osztott és többszörösen osztott egységek" esetében a következőkben felsorolt értékekhez tartozó kombináció beltéri és kültéri elemeinek modellazonosítója.3. A modell IV. mellékletnek megfelelően megállapított energiahatékonysági osztálya. Egy "A-tól (hatékonyabb) G-ig (kevésbé hatékony) terjedő skálán megadott energiahatékonysági osztály" – ként kifejezve. Ez másképpen is kifejezhető, ha ezek az adatok táblázatos formában vannak megadva, amennyiben egyértelmű, hogy a skála A-tól (hatékonyabb) a G-ig (kevésbé hatékony) terjed.4. Amennyiben az adatok táblázatos formában vannak megadva, és a táblázatban szereplő berendezések megkapták az 1980/2000/EK rendeletnek megfelelő "Európai Unió ökocímke" jelölést, akkor ez az adat itt feltüntethető. Ebben az esetben a sor fejlécében szerepelnie kell az "Európai Unió ökocímkéje" feliratnak, és a bejegyzésnek pedig tartalmaznia kell az ökocímke másolatát. Ez a rendelkezés nem sérti a közösségi ökocímke-odaítélési rendszer követelményeit.5. A 2. cikkben említett harmonizált szabványokban meghatározott vizsgálati eljárásoknak (T1 "mérsékelt" körülmények között) megfelelően megállapított, évi átlagos 500 órányi használaton alapuló, tájékoztató jellegű éves energiafogyasztás, az I. melléklet V. megjegyzésének megfelelően.6. A berendezés teljes terhelés melletti, kW-ban kifejezett hűtési kapacitásaként meghatározott hűtési teljesítménye, amelyet a 2. cikkben említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásoknak megfelelően határoznak meg (T1 "mérsékelt" körülmények között), az I. melléklet VI. megjegyzése szerint.7. A berendezés hűtő üzemmódban, teljes terhelés melletti energiahatékonysági tényezője (EHT), amelyet a 2. cikkben említett harmonizált szabványokban meghatározott vizsgálati eljárásoknak megfelelően határoznak meg (T1 "mérsékelt" körülmények között).8. A berendezés típusa: kizárólag hűtésre szolgáló, hűtő/fűtő berendezések.9. Hűtő üzemmód: léghűtéses, vízhűtéses.10. Csak a fűtő funkcióval rendelkező berendezések (2. címke) esetén, a berendezés teljes terhelés melletti, kW-ban kifejezett fűtési kapacitásaként meghatározott fűtési teljesítménye, amelyet a 2. cikkben említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" + 7C körülmények között) az I. melléklet X. megjegyzése szerint.11. Csak a fűtő funkcióval rendelkező berendezések (2. címke) esetén, a fűtő üzemmódú energiahatékonyság IV. melléklettel összhangban történő besorolása egy A-tól (hatékonyabb) G-ig (kevésbé hatékony) terjedő skálán, amelyet a 2. cikkben említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határoznak meg (T1 "mérsékelt" + 7C körülmények között). Amennyiben a berendezés fűtőképességét ellenállásos elem biztosítja, akkor a teljesítménytényező (TT) értéke 1.12. Megfelelő esetben a normális működés során fellépő, a 86/594/EGK irányelv szerint meghatározott zaj.13. A szállítók az 5-8. pontban szereplő adatokon kívül feltüntethetnek a 2. cikkben említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban meghatározott egyéb vizsgálati feltételeket is.Amennyiben a címke színes vagy fekete-fehér másolata szerepel az adatlapon, akkor csak a nem szereplő adatokat kell feltüntetni.Megjegyzés:A fenti kifejezések egyéb nyelvű megfelelői az V. mellékletben találhatók.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETCSOMAGKÜLDŐ KERESKEDÉS ÉS EGYÉB TÁVÉRTÉKESÍTÉSCsomagküldő kereskedő katalógusai, közlések, írásos ajánlatok, Interneten vagy a 3. cikk (4) bekezdésében említett egyéb elektronikus médiában megjelenő hirdetések meghatározott sorrendben tartalmazzák a következő adatokat:(Megegyezik a II. melléklettel)Megjegyzés:A fenti kifejezések egyéb nyelvű megfelelői az V. mellékletben találhatók.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETOSZTÁLYOZÁS1. Az energiahatékonysági osztályt a következő táblázatok szerint határozzák meg: ahol az energiahatékonysági tényezőt (EHT) a 2. cikkben említett harmonizált szabványokban meghatározott vizsgálati eljárásoknak megfelelően határozzák meg (T1 "mérsékelt" körülmények között).1. táblázat – léghűtéses légkondicionáló berendezések1.1. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Osztott és többszörösen osztott berendezések |A | 3,20 < EHT |B | 3,20 ≥ EHT > 3,00 |C | 3,00 ≥ EHT > 2,80 |D | 2,80 ≥ EHT > 2,60 |E | 2,60 ≥ EHT > 2,40 |F | 2,40 ≥ EHT >2,20 |G | 2,20 ≥ EHT |1.2. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Kompakt berendezések [1] |A | 3,00 < EHT |B | 3,00 ≥ EHT > 2,80 |C | 2,80 ≥ EHT > 2,60 |D | 2,60 ≥ EHT > 2,40 |E | 2,40 ≥ EHT > 2,20 |F | 2,20 ≥ EHT > 2,00 |G | 2,00 ≥ EHT |1.3. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Egy csővezetékes berendezések |A | 2,60 < EHT |B | 2,60 ≥ EHT > 2,40 |C | 2,40 ≥ EHT > 2,20 |D | 2,20 ≥ EHT > 2,00 |E | 2,00 ≥ EHT > 1,80 |F | 1,80 ≥ EHT > 1,60 |G | 1,60 ≥ EHT |2. táblázat – vízhűtéses légkondicionálók2.1. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Osztott és többszörösen osztott berendezések |A | 3,60 < EHT |B | 3,60 ≥ EHT > 3,30 |C | 3,30 ≥ EHT > 3,10 |D | 3,10 ≥ EHT > 2,80 |E | 2,80 ≥ EHT > 2,50 |F | 2,50 ≥ EHT > 2,20 |G | 2,20 ≥ EHT |2.2. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Kompakt berendezések |A | 4,40 < EHT |B | 4,40 ≥ EHT > 4,10 |C | 4,10 ≥ EHT > 3,80 |D | 3,80 ≥ EHT > 3,50 |E | 3,50 ≥ EHT > 3,20 |F | 3,20 ≥ EHT > 2,90 |G | 2,90 ≥ EHT |2. A fűtő üzemmódú energiahatékonysági osztályt a következő táblázatok szerint állapítják meg:ahol a TT-t (teljesítménytényező) a 2. cikkben említett harmonizált szabványoknak megfelelő vizsgálati eljárásokkal összhangban határozzák meg T1 + 7C körülmények között.3. táblázat – léghűtéses légkondicionáló berendezések – fűtő üzemmód3.1. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Osztott és többszörösen osztott berendezések |A | 3,60 < TT |B | 3,60 ≥ TT > 3,40 |C | 3,40 ≥ TT > 3,20 |D | 3,20 ≥ TT > 2,80 |E | 2,80 ≥ TT > 2,60 |F | 2,60 ≥ TT > 2,40 |G | 2,40 ≥ TT |3.2. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Kompakt berendezések [2] |A | 3,40 < TT |B | 3,40 ≥ TT > 3,20 |C | 3,20 ≥ TT > 3,00 |D | 3,00 ≥ TT > 2,60 |E | 2,60 ≥ TT > 2,40 |F | 2,40 ≥ TT > 2,20 |G | 2,20 ≥ TT |3.3. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Egy csővezetékes berendezések |A | 3,00 < TT |B | 3,00 ≥ TT > 2,80 |C | 2,80 ≥ TT > 2,60 |D | 2,60 ≥ TT > 2,40 |E | 2,40 ≥ TT > 2,10 |F | 2,10 ≥ TT > 1,80 |G | 1,80 ≥ TT |4. táblázat – vízhűtéses légkondicionáló berendezések – fűtő üzemmód4.1. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Osztott és többszörösen osztott berendezések |A | 4,00 < TT |B | 4,00 ≥ TT > 3,70 |C | 3,70 ≥ TT > 3,40 |D | 3,40 ≥ TT > 3,10 |E | 3,10 ≥ TT > 2,80 |F | 2,80 ≥ TT > 2,50 |G | 2,50 ≥ TT |4.2. táblázatEnergiahatékonysági osztály | Kompakt berendezések |A | 4,70 < TT |B | 4,70 ≥ TT > 4,40 |C | 4,40 ≥ TT > 4,10 |D | 4,10 ≥ TT > 3,80 |E | 3,80 ≥ TT > 3,50 |F | 3,50 ≥ TT > 3,20 |G | 3,20 ≥ TT |[1] A kompakt, "két csővezetékes" (a kereskedelemben "mobil klíma" néven ismert) szerkezetek, azaz a "teljes egészében a kondicionált téren belül elhelyezkedő, a kondenzátor légbeszívó nyílását és légkivezető nyílását a külvilággal összekötő két csővezetékkel rendelkező légkondicionáló berendezések" osztályozása az 1.2. táblázat szerint, –0,4-es korrekciós tényezővel történik.[2] A kompakt, "két csővezetékes" (a kereskedelemben "mobil klíma" néven ismert) szerkezetek, azaz a "teljes egészében a kondicionált téren belül elhelyezkedő, a kondenzátor légbeszívó nyílását és légkivezető nyílását a külvilággal összekötő két csővezetékkel rendelkező légkondicionáló berendezések" osztályozása az 3.2. táblázat szerint, –0,4-es korrekciós tényezővel történik.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETA CÍMKÉN ÉS AZ ADATLAPON HASZNÁLANDÓ KIFEJEZÉSEK FORDÍTÁSAA fent használt kifejezések megfelelői más közösségi nyelveken a következők:Megjegyzés Címke I. melléklet | adatlap és postai megrendelés II. és III. Melléklet | ES | DA | DE | EL | EN | FR | IT | NL | PT | FI | SV |+++++ TIFF +++++| | Energía | Energi | Energie | Ενέργεια | Energy | Énergie | Energia | Energie | Energia | Energia | Energi |I | 1 | Fabricante | Mærke | Hersteller | Προμηθευτής | Manufacturer | Fabricant | Costruttore | Fabrikant | Fabricante | Tavarantoimittaja | Leverantör |II | 2 | Modelo | Model | Modell | Μοντέλο | Model | Modèle | Modello | Model | Modelo | Malli | Modell |II | 2 | Unidad exterior | Udendørsenhed | Außengerät | Εξωτερική μονάδα | Outside unit | Unité extérieure | Unità esterna | Buitenapparaat | Unidade exterior | Ulkoyksikkö | Utomhusenhet |II | 2 | Unidad interior | Indendørsenhed | Innengerät | Εσωτερική μονάδα | Inside unit | Unité intérieure | Unità interna | Binnenapparaat | Unidade interior | Sisäyksikkö | Inomhusenhet |+++++ TIFF +++++| | Más eficiente | Lavt forbrug | Niedriger Verbrauch | Πιο αποδοτικό | More efficient | Économe | Bassi consumi | Efficiënt | Mais eficiente | Vähän kuluttava | Låg forbrukning |+++++ TIFF +++++| | Menos eficiente | Højt forbrug | Hoher Verbrauch | Λιγότερο αποδοτικό | Less efficient | Peu économe | Alti consumi | Inefficiënt | Menoseficiente | Paljon kuluttava | Hög forbrukning |3 | Clase de eficiencia energética… en una escala que abarca de A (más eficiente) a G (menos eficiente) | Relativt energiforbrug… på skalaen A (lavt forbrug) til G (højt forbrug) | Energieeffizienzklasse… auf einer Skala von A (niedriger Verbrauch) bis G (hoher Verbrauch) | Τάξη ενεργειακής απόδοσης… σε μια κλίμακα από το Α (πιο αποδοτικό) έως το G (λιγότερο αποδοτικό) | Energy efficiency class… on a scale of A (more efficient) to G (less efficient) | Classement selon son efficacité énergétique… sur une échelle allant de A (économe) à G (peu économe) | Classe di efficienza energetica… su una scala da A (bassi consumi) a G (alti consumi) | Energieefficiëntieklasse… op een schaal van A (efficiënt) tot G (inefficiënt) | Classe de eficiência energética… numa escala de A (mais eficiente) a G (menos eficiente) | Energiatehokkuusluokka asteikolla A:sta (vähän kuluttava) G:hen (paljon kuluttava) | Energieffektivitetsklass på en skala från A (låg forbrukning) till G (hög forbrukning) |V | 5 | Consumo de energía anual kWh en modo refrigeración | Energiforbrug/år kWh ved køling | Jährlicher Energieverbrauch kWh im Kühlbetrieb | Ετήσια κατανάλωση ενέργειας kWh για λειτουργία ψύξης | Annual energy consumption kWh in cooling mode | Consommation annuelle d'énergie kWh en mode refroidissement | Consumo annuo di energia kWh in modalità raffreddamento | Jaarlijks energieverbruik KWh in koelstand | Consumo anual de energia kWh no modo de arrefecimento | Vuotuinen energiankulutus kWh jäähdytystoiminnolla | Årlig energiförbrukning i kylläge kWh |V | 5 | El consumo efectivodependerá del clima y del uso del aparato | Det faktiske energiforbrug vil bero på brugen af anlægget og vejrforhold | Der tatsächliche Energieverbrauchhängt von der Verwendung des Geräts sowie von den Klimabedingungen ab | Η πραγματική κατανάλωση εξαρτάταιαπό τον τρόπο χρήσης της συσκευής και τις κλιματικές συνθήκες | Actual consumption will depend on how the appliance is used and climate | La consommation réelle dépend de la manière dont l'appareil est utilisé et du climat | Il consumo effettivo dipende dal clima e dalle modalità d'uso dell'apparecchio | Feitelijk verbruik afhankelijk van de wijze van gebruik van het apparaat en het klimaat | O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do aparelho e do clima | Todellinen kulutus riippuu laitteen käyttötavoista ja ilmastosta | Den faktiska förbrukningen beor på hur maskinen används och på klimatet |VI | 6 | Potencia de refrigeración | Køleeffekt | Kühlleistung | Ισχύς ψύξης | Cooling output | Puissance frigorifique | Potenza refrigerante | Koelvermogen | Potęncia de arrefecimento | Jäähdytysteho | Kyleffekt |VII | 7 | Índice de eficiencia energética con carga completa | Energieffektivitetskvotient ved fuld belastning | Energieeffizienzgröße bei Volllast | Βαθμός ενεργειακής απόδοσης υπό πλήρες φορτίο | Energy efficiency ratio (EER) at full load | Niveau de rendement énergétique à pleine charge | Indice di efficienza elettrica a pieno regime | Energieefficiëntieverhouding volle belasting | Indice de eficiência energética (EER) a plena carga | Energiatehokkuuskerroin täydellä kuormituksella | Energieffektivitetskvot på högsta kylläge |VII | 7 | Cuanto mayor, mejor | Høj værdi betyder bedre effektivitet | Je höher, desto besser | Όσο υψηλότερο τόσο καλύτερο | The higher the better | Doit être le plus élevé possible | La più elevata possibile | Hoe hoger hoe beter | Deve ser o mais elevado possível | Mitä korkeampi, sen parempi | Ju högre desto bättre |VIII | 8 | Tipo | Type | Typ | Τύπος | Size | Type | Tipo | Type | Tipo | Tyyppi | Typ |VIII | 8 | Sólo refrigeración | Køling | Nur Kühlfunktion | Μόνο ψύξη | Cooling only | Refroidissement seulement | Solo raffredamento | Alleen koeling | Só arrefecimento | Pelkkä jäähdytys | Endast ylning |VIII | 8 | Refrigeración/calefacción | Køling/opvarmning | Kühlfunktion/Heizfunktion | Ψύξη/θέρμανση | Cooling/heating | Refroidissement/chauffage | Raffreddamento/riscaldamento | Koeling/verwarming | Arrefecimento/aquecimento | Jäähdytys/lämmitys | Kylning och uppvärmning |IX | 9 | Refrigerado por aire | Luftkølet | Luftkühlung | Αερόψυκτο | Air cooled | Refroidissement par air | Raffreddamento ad aria | Luchtgekoeld | Arrefecimento a ar | Ilmajäähdytteinen | Luftkyld |IX | 9 | Refrigerado por agua | Vandkølet | Wasserkühlung | Υδρόψυκτο | Water cooled | Refroidissement par eau | Raffreddamento ad acqua | Watergekoeld | Arrefecimento a água | Vesijäähdytteinen | Vattenkyld |X | 10 | Potencia térmica | Opvarmningseffekt | Heizleistung | Ισχύς θέρμανσης | Heat output | Puissance de chauffage | Potenza di riscaldamento | Verwarmingsvermogen | Potência calorífica | Lämmitysteho | Värmeeffekt |XI | 11 | Clase de eficiencia energética en modo calefacción: A (más eficiente)G (menos eficiente) | Relativt energiforbrug til opvarmning: A (lavt forbrug)G (højt forbrug) | Energieeffizienzklasse der Heizfunktion: A (niedriger Verbrauch)G (hoher Verbrauch) | Ενεργειακή απόδοση της λειτουργίας θέρμανσης A: υψηλήG: χαμηλή | Heating performance: A (more efficient)G (less efficient) | Performance énergétique en mode de chauffage: A (économe)G (peu économe) | Efficienza energetica in modalità riscaldamento: A (bassi consumi)G (alti consumi) | Energieefficiëntieklasse in de verwarming sstand: A (efficiënt)G (inefficiënt) | Eficiência energética no modo de aquecimento: A (mais eficiente)G (menos eficiente) | Energiatehokkuusluokka asteikolla: A (vähän kuluttava)G (paljon kuluttava) | Energieffektivitetsklass för uppvärminglåget: A (låg forbrukning)G (hög forbrukning) |XII | 12 | Ruido [dB(A) re 1 pW] | Lydeffektniveau dB(A) (Støj) | Geräusch (dB(A) re 1 pW) | Θόρυβος [dB(A) ανά 1 pW] | Noise (dB(A) re 1 pW) | Bruit [dB(A) re 1 pW] | Rumore [dB(A) re 1 pW] | Geluidsniveau dB(A) re 1 pW | Nivel de ruído dB(A) re 1 pW | Ääni (dB(A) re 1 pW) | Buller dB(A) |+++++ TIFF +++++| | Ficha de información detallada en los folletos del producto | Brochurerne om produkter indeholder yderligere oplysninger | Ein Datenblatt mit weiteren Geräteangaben ist in den Prospekten enthalten | Περισσότερες πληροφορίες στο ενημερωτικό φυλάδιο | Further information is contained in product brochures | Une fiche d'information détaillée figure dans la brochure | Gli opuscoli illustrativi contengono una scheda particolareggiata | Een kaart met nadere gegevens is opgenomen in de brochures over het apparaat | Ficha pormenorizada no folheto do produto | Tuote-esitteissä on lisätietoja | Produktbroschyrerna innehåller ytterligare information |+++++ TIFF +++++| | Norma EN 814 | Standard: EN 814 | Norm EN 814 | Πρότυπο ΕΝ 814 | Norm EN 814 | Norme EN 814 | Norma EN 814 | Norm EN 814 | Norma EN 814 | Standardi EN 814 | Standard EN 814 |+++++ TIFF +++++| | Acondicionador de aire | Klimaanlæg | Raumklimagerät | Κληματιστικό | Airconditioner | Climatiseur | Condizionatore d'aria | Airconditioner | Aparelho de ar condicionado | Ilmastointilaite | Luftkonditioneringsapparat |+++++ TIFF +++++| | Directiva 2002/31/CE sobre etiquetado energético | Direktiv 2002/31/EF om energimærkning | Richtlinie Energieetikettierung 2002/31/EG | Οδηγία 2002/31/ΕΚ για την επισήμανση της ενεργειακής απόδοσης | Energy label Directive 2002/31/EC | Directive relative à l'étiquetage énergétique 2002/31/CE | Direttiva 2002/31/CE Etichettatura energetica | Richtlijn 2002/31/EG (Energie-etikettering) | Directiva 2002/31/CE relativa à etiquetagem energética | Energiamerkintädirektiivi 2002/31/EY | Direktiv 2002/31/EG om energimärkning |11 | Clase de eficiencia energética modo calefacción | Relativt energiforbrug til opvarmning | Energieeffizienzklasse der Heizfunktion | Τάξη ενεργειακής απόδοσης λειτουργίας θέρμανσης | Heating mode energy efficiency class | Classe d'efficacité énergétique en mode chauffage | Classe di efficienza energetica in modalità riscaldamento | Verwarmingsstand energieefficiëntieklasse | Classe de eficiência energética no modo de aquecimento | Lämmitystoiminnon energiatehokkuusluokka | Energieffektivitetsklass för uppvärmningslåget |--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2007/18/EK irányelve ( 2007. március 27. ) a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv hatálya alá sorolása, illetve az irányelv hatálya alóli kivonása, valamint a multilaterális fejlesztési bankoknak való kitettség kezelése tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg )

text:
               28.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 87/9

      A BIZOTTSÁG 2007/18/EK IRÁNYELVE

   (2007. március 27.)
   a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv hatálya alá sorolása, illetve az irányelv hatálya alóli kivonása, valamint a multilaterális fejlesztési bankoknak való kitettség kezelése tekintetében történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (1) és különösen annak 150. cikke (1) bekezdésének d) és l) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2006/48/EK irányelv 2. cikke felsorolja azokat az intézményeket, amelyek kifejezetten ki vannak vonva az említett irányelv hatálya alól.

               (2)

               A Dán Gazdasági Minisztérium kérte a Dansk Landbrugs Realkreditfond törlését a 2006/48/EK irányelv 2. cikkében szereplő felsorolásból. A Dansk Landbrugs Realkreditfond jogi helyzetére és egyedi szerkezetére vonatkozó felülvizsgálat alapján indokolt törölni az intézményt a 2006/48/EK irányelv 2. cikkéből. A Dán Gazdasági Minisztérium kérelmezte a Danmarks Skibskreditfond nevének Danmarks Skibskredit A/S-re történő módosítását is, a szóban forgó intézmény nevének változása miatt.

               (3)

               A 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 20. pontja felsorolja azokat a multilaterális fejlesztési bankokat, amelyekkel szembeni kitettségekhez 0 %-os kockázati súly társul.

               (4)

               A Világbank a Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért nevében eljárva kérte ez utóbbinak a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 20. pontjába való felvételét.

               (5)

               A Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért a nemzetközi fejlesztésfinanszírozási intézmények egy új típusa. Pénzügyi alapját az adományozó központi kormányzatoktól származó, jogilag kötelező fizetési kötelezettségek (támogatások) adják. A Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért által a nemzetközi tőkepiacokon kölcsönként felvett pénzügyi eszközöket a világ 70 legszegényebb országában védőoltási programok finanszírozásához használják fel. A Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetség bankjaként fog eljárni, támogatás formájában pénzügyi eszközöket biztosítva a támogatható fejlődő országok védőoltási programjaihoz. A Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért két fő tevékenységét kiszervezi meglévő multinacionális jogalanyokhoz: a finanszírozást, pénzgazdálkodást és kockázatkezelést a Világbankhoz, a programirányítást és az adminisztratív feladatokat pedig az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetséghez.

               (6)

               A Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 20. pontjában felsorolt multilaterális fejlesztési bankok kockázati profiljával egyenértékű kockázati profillal rendelkezik, ezért felvehető a VI. melléklet 1. részének 20. pontjában foglalt jegyzékbe, és ebből következően az említett rendelkezésben megállapított 0 %-os kockázati súlyozásra jogosult.

               (7)

               Az Iszlám Fejlesztési Bank kérelmezte a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 20. pontjában meghatározott jegyzékbe való felvételét.

               (8)

               Az Iszlám Fejlesztési Bankot 29, főként muzulmánok által lakott ország kormánya állította fel, a tagállamok és muzulmán közösségek gazdasági növekedésének és szociális fejlesztésének egyéni, illetve együttes ösztönzésére, a „Shariah”-szabályokkal összhangban. Az Iszlám Fejlesztési Bank e cél érdekében bármilyen tevékenységet folytathat. A megállapodás kifejezetten említi pl. a tőkebefektetéseket, a kölcsönöket, a kereskedelemfinanszírozást és a technikai segítségnyújtást.

               (9)

               Az Iszlám Fejlesztési Bank a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 20. pontjában felsorolt multilaterális fejlesztési bankok kockázati profiljával egyenértékű kockázati profillal rendelkezik, ezért felvehető a VI. melléklet 1. részének 20. pontjában foglalt jegyzékbe, és ebből következően az említett rendelkezésben megállapított 0 %-os kockázati súlyozásra jogosult.

               (10)

               Ezért a 2006/48/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2006/48/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk negyedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „—

                           Dániában a »Dansk Eksportfinansieringsfond«, a »Danmarks Skibskredit A/S« és a »KommuneKredit«;”.

               2.

               A VI. melléklet 1. részének 20. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „20.

                           A következő multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségekhez 0 %-os kockázati súly társul:

                                       a)

                                       Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank;

                                       b)

                                       Nemzetközi Pénzügyi Társaság;

                                       c)

                                       Amerika-közi Fejlesztési Bank;

                                       d)

                                       Ázsiai Fejlesztési Bank;

                                       e)

                                       Afrikai Fejlesztési Bank;

                                       f)

                                       az Európa Tanács Fejlesztési Bankja;

                                       g)

                                       Északi Beruházási Bank;

                                       h)

                                       Karibi Fejlesztési Bank;

                                       i)

                                       Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank;

                                       j)

                                       Európai Beruházási Bank;

                                       k)

                                       Európai Beruházási Alap;

                                       l)

                                       Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség;

                                       m)

                                       Nemzetközi Pénzügyi Eszköz a Védőoltásokért; valamint

                                       n)

                                       Iszlám Fejlesztési Bank.”

         2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2007. szeptember 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.
   A rendelkezéseket 2007. október 1-jétől kell alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2007. március 27-én.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.


title: A Bizottság 2008/47/EK irányelve ( 2008. április 8.) az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               9.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 96/15

      A BIZOTTSÁG 2008/47/EK IRÁNYELVE

   (2008. április 8.)
   az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. május 20-i 75/324/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikkére és 10. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A műszaki fejlődés és innováció lehetővé tette, hogy egyre több, komplex műszaki formatervezésű, a hagyományostól eltérő jellemzőkkel rendelkező aeroszoladagoló kerüljön forgalomba. A 75/324/EGK irányelv rendelkezései azonban nem elegendőek ahhoz, hogy az említett nem hagyományos aeroszoladagolók nagyfokú biztonságát szavatolják. A nem hagyományos aeroszoladagolók egyedi formatervezése olyan biztonsági kockázatokhoz vezethet, amelyekre az irányelv biztonsági rendelkezései, melyek a hagyományos aeroszoladagolók ismert formatervezéséből indulnak ki, nincsenek felkészülve. Ezért a gyártónak veszélyelemzést kell végeznie, mégpedig valamennyi biztonsági szempont megfelelő figyelembevételével.

               (2)

               A veszélyelemzésnek adott esetben ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóból kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben, mivel a kis aeroszolcseppek belélegzése káros hatással lehet a felhasználó egészségére az említett használati feltételek mellett, még abban az esetben is, ha az aeroszoladagolót megfelelően osztályozták és címkézték, mint ahogy azt a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezései előírják.

               (3)

               A 75/324/EGK irányelv 10. cikkében előírt védzáradékot egyetlen tagállam alkalmazta. A védintézkedés elfogadását a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóban tárolt anyagok tűzveszélyességéből fakadó kockázat indokolja.

               (4)

               A „tűzveszélyes tartalom” jelenlegi meghatározása nem elegendő minden esetben a nagyfokú biztonság szavatolására. Kiváltképpen azért, mert néhány, az aeroszoladagolók által diszpergált anyag a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (3) IV. mellékletében felsorolt kritériumok szerint ugyan nem minősül „tűzveszélyesnek”, mégis meggyulladhat az aeroszoladagoló rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használata során. Ezenkívül a tűzveszélyesség jelen kritériumai csak a vegyi anyagokra és készítményekre vonatkoznak, és nem veszik megfelelő mértékben figyelembe az aeroszolpermet fizikai jellemzőit illetve sajátos felhasználási körülményeit.

               (5)

               A biztonság optimális szintjének érdekében és az aeroszoladagolók sajátos tulajdonságainak eleget téve az aeroszoladagolók tűzveszélyességének új osztályozási kritériumainak a töltet fizikai és kémiai tulajdonságain túlmenően az aeroszoladagoló tartalmának diszpergálásához kapcsolódó veszélyeket és az aeroszoladagolók sajátos használati körülményeit is figyelembe kell venniük.

               (6)

               A jelenleg hatályos 75/324/EGK irányelv rendelkezései előírják, hogy minden töltött aeroszoladagolót forró vízfürdőbe kell mártani azok szivárgásbiztosságának és felszakítási szilárdságának felmérésére. A hőérzékeny aeroszoladagolókat azonban nem lehet ilyen vizsgálatnak alávetni. A műszaki fejlődésnek köszönhetően az aeroszoladagolók felszakítási szilárdságának és szivárgásbiztosságának végső értékelését már alternatív vizsgálati módszerekkel is lehet végezni, amelyek ugyanolyan fokú biztonságot nyújtanak.

               (7)

               A jelenleg hatályos 75/324/EGK irányelv rendelkezései más vizsgálati rendszer használatát is megengedik, amely a vízfürdőben végzett vizsgálattal egyenértékű eredményhez vezet; ezt azonban az irányelv 6. cikkében említett bizottságnak is jóvá kell hagynia. Mivel ezen eljárás gyakorlati alkalmazása rendkívül körülményesnek tűnik, sosem került alkalmazásra. Ezért, hogy a gazdasági szereplők élvezhessék a műszaki fejlődés előnyeit, de a meglévő biztonsági szint se kerüljön veszélybe, a megfelelő műszaki szakértelem bevetésével az alternatív vizsgálati módszereket az irányelv 6. cikkében említett bizottság helyett a tagállamok által a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelv (4) alapján kijelölt illetékes hatóságoknak kell jóváhagyniuk.

               (8)

               A magas hőmérsékletre hevített fém aeroszoladagolók megrepedését és szivárgását követően biztonsági aggályok merültek fel, mivel a napsugárzásnak kitett személygépkocsikban is hasonló körülmények uralkodnak. Ezért a különböző típusú aeroszoladagolók maximális feltöltési szintjét ugyanazon az értéken kell rögzíteni.

               (9)

               A környezetbarát és nem tűzveszélyes hajtógázak többsége sűrített gáz. A sűrített hajtógázt tartalmazó aeroszoladagolókban azonban élettartamuk végén jellemzően csökken a nyomás, ezért nem olyan hatékony az adagolóban lévő anyag felhasználása. Következésképpen a sűrített gázok hajtógázként történő felhasználását az aeroszoladagoló maximális belső nyomásának növelésével kellene elősegíteni, de csak fogyasztó általi biztonságos használatot megengedő mértékben.

               (10)

               A 75/324/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               Az irányelvben meghatározott intézkedések megfelelnek az aeroszoladagolókról szóló irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 75/324/EGK irányelv ennek az irányelvnek a mellékletében megállapítottak szerint módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2009. október 29-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az ennek az irányelvnek való megfeleléshez szükségesek. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. április 29-től alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. április 8-án.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 147., 1975.6.9., 40. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o. A legutóbb az 1907/2006/EK rendelettel (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.; helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 3. o.) módosított irányelv.

      (3)  HL 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2006/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 396., 2006.12.30., 852 o.; helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 281. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 319., 1994.12.12., 7. o. A legutóbb a 2006/89/EK bizottsági irányelvvel (HL L 305., 2006.11.4., 4. o.) módosított irányelv.

      MELLÉKLET
      A 75/324/EGK irányelv a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 8. cikk az alábbi (1a) bekezdéssel egészül ki:
                  „(1a)   Amennyiben az aeroszoladagoló tűzveszélyes összetevőket tartalmaz a melléklet 1.8. pontja értelmében, de a melléklet 1.9. pontjában meghatározott kritériumok szerint nem minősül »tűzveszélyesnek« vagy »fokozottan tűzveszélyesnek«, az aeroszoladagolóban lévő tűzveszélyes anyag mennyiségét az alábbi szövegezéssel olvasható és eltávolíthatatlan formában világosan fel kell tüntetni a termék címkéjén: »A töltet tömegének x %-a tűzveszélyes«.”

                  2.

                  A 9a. cikk hatályát veszti.

                  3.

                  A melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              Az 1.8. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „1.8.   Tűzveszélyes tartalom
                              Az aeroszoltöltetet tűzveszélyesnek kell tekinteni, ha bármilyen tűzveszélyesnek minősülő összetevőt tartalmaz:

                                          a)

                                          »tűzveszélyes folyadék«: olyan folyadék, amelynek lobbanáspontja nem haladja meg a 93°C-ot;

                                          b)

                                          »tűzveszélyes szilárd anyag«: olyan szilárd anyag vagy keverék, amely könnyen ég, illetve súrlódás hatására tüzet okozhat vagy hozzájárulhat a tűz kitöréséhez. »Könnyen égő szilárd anyagok«: olyan porított, granulált vagy képlékeny anyagok vagy keverékek, amelyek veszélyesek, ha a gyújtóforrással – például égő gyufával – való rövid érintkezést követően könnyen meggyulladnak, illetve ha a láng gyorsan terjed;

                                          c)

                                          »tűzveszélyes gáz«: olyan gáz vagy gázkeverék, amely levegővel érintkezve 20 °C hőmérsékleten és 1,013 bar légköri nyomás mellett tűzveszélyes tartománnyal rendelkezik.

                                    Ez a meghatározás nem terjed ki a piroforos, önmelegedő illetve a vízzel reakcióba lépő anyagokra és keverékekre, mivel az ilyen összetevőket soha nem alkalmazzák aeroszolok részeként.”

                              b)

                              A melléklet a következő 1.9. ponttal egészül ki:
                              „1.9.   Tűzveszélyes aeroszolok
                              Ezen irányelv alkalmazásában az aeroszolok kémiai égéshőjüknek és a tűzveszélyes összetevőik tömegszázalékának megfelelően lehetnek »nem tűzveszélyesek«, »tűzveszélyesek« és »fokozottan tűzveszélyesek«, az alábbiak szerint:

                                          a)

                                          az aeroszol »fokozottan tűzveszélyesnek« minősül, ha legalább 85 %-ban tűzveszélyes összetevőkből áll, valamint kémiai égéshője legalább 30 kJ/g;

                                          b)

                                          az aeroszol »nem tűzveszélyesnek« minősül, ha összetevőinek legfeljebb 1 %-a tűzveszélyes, valamint kémiai égéshője nem haladja meg a 20 kJ/g-ot;

                                          c)

                                          minden egyéb aeroszolt az alábbi tűzveszélyességi besorolási eljárásoknak kell alávetni, vagy »fokozottan tűzveszélyesnek« kell minősíteni. A gyulladási távolság vizsgálatának, a zárt téri vizsgálatnak és a hab tűzveszélyességi vizsgálatának meg kell felelnie a 6.3. pontban leírtakkal.

                                    1.9.1.   Tűzveszélyes permetaeroszolok
                              A permetaeroszolok besorolása a kémiai égéshő és a gyulladási távolság vizsgálatának eredményei alapján történik, az alábbiak szerint:

                                          a)

                                          Amennyiben a kémiai égéshő nem haladja meg a 20 kJ/g-ot:

                                                      i.

                                                      ha a gyulladási távolság legalább 15 cm, de nem haladja meg a 75 cm-t, az aeroszol „tűzveszélyesnek” minősül;

                                                      ii.

                                                      ha a gyulladási távolság legalább 75 cm, az aeroszol „fokozottan tűzveszélyesnek” minősül;

                                                      iii.

                                                      ha a gyulladási távolság vizsgálata során nem következik be gyulladás, zárt téri vizsgálatot kell végezni. Ebben az esetben az aeroszol akkor minősül »tűzveszélyesnek«, ha az időekvivalens legfeljebb 300 s/m3 vagy a deflagrációs sűrűség legfeljebb 300 g/m3; minden egyéb esetben az aeroszol a »nem tűzveszélyes« besorolást kapja.

                                          b)

                                          Legalább 20 kJ/g kémiai égéshő mellett az aeroszol akkor minősül »fokozottan tűzveszélyesnek«, ha a gyulladási távolság meghaladja a 75 cm-t; minden egyéb esetben az aeroszol a »tűzveszélyes« besorolást kapja.

                                    1.9.2.   Tűzveszélyes habaeroszolok
                              A habaeroszolokat a hab tűzveszélyességi vizsgálatának eredményei alapján kell besorolni.

                                          a)

                                          Az aeroszoltermék »fokozottan tűzveszélyesnek« minősül, amennyiben:

                                                      i.

                                                      a láng magassága legalább 20 cm, időtartama legalább 2 s;
                                                      vagy

                                                      ii.

                                                      a láng magassága legalább 4 cm, időtartama legalább 7 s.

                                          b)

                                          Az az aeroszoltermék, amelyik nem tesz eleget az a) pontban leírt kritériumoknak, akkor minősül »tűzveszélyesnek«, ha a láng magassága legalább 4 cm és időtartama legalább 2 s.”

                              c)

                              A melléklet a következő 1.10. ponttal egészül ki:
                              „1.10.   Kémiai égéshő
                              A kémiai égéshőt ΔHč az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:

                                          a)

                                          elismert műszaki eljárások, amelyek leírása például az ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 és a NFPA 30B szabványban, valamint a szakirodalomban található
                                          vagy

                                          b)

                                          az alábbi számítási módszer:

                                    A kilojoule per grammban (kJ/g) megadott kémiai égéshőt (ΔHč) az elméleti égéshő (ΔHčomb) és az égési hatásfok szorzataként lehet kiszámolni, mely utóbbi rendszerint nem haladja meg az 1,0-t (a tipikus égési hatásfok 0,95, azaz 95 %).
                              Összetett aeroszolkészítmény esetén a kémiai égéshő az egyedi összetevők súlyozott égéshőjének összege, a következők szerint:

                              ahol:

                                          ΔHc

                                          =

                                          a termék kémiai égéshője (kJ/g);

                                          wi%

                                          =

                                          az i összetevő tömegtörtje a termékben;

                                          ΔHc(i)

                                          =

                                          a termék i összetevőjének fajlagos égéshője (kJ/g).

                                    Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek le kell írnia, hogy milyen módszert használt a kémiai égéshő meghatározására. A leírást tartalmazó dokumentumot valamelyik hivatalos közösségi nyelven kell írni, és könnyen hozzáférhetően azon a címen kell tartani, amelyet az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint fel kell tüntetni az aeroszoladagoló címkéjén, amennyiben a kémiai égéshő volt az a paraméter, amelyet az aeroszol tűzveszélyességének megállapítására használtak ezen irányelv rendelkezéseinek értelmében.”

                              d)

                              A melléklet a következő rendelkezéssel egészül ki a 2. pont („Általános rendelkezések”) után és a 2.1. pont előtt:
                              „A tűzveszélyességgel és a nyomásveszéllyel kapcsolatos követelményekről szóló melléklet egyedi rendelkezéseinek sérelme nélkül az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személy köteles veszélyelemzést végezni, hogy azonosítani tudja azon veszélyeket, amelyek az általa forgalmazott aeroszoladagolókra vonatkoznak. Ennek az elemzésnek adott esetben ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóból kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatokra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben. Az aeroszoladagolót forgalomba hozó személy az elemzést figyelembe véve tervezi meg, állítja elő és vizsgálja meg az aeroszoladagolót, valamint szükség esetén írja meg a különleges használati előírásokat.”

                              e)

                              A 2.2. b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „b)

                                          Amennyiben az aeroszol az 1.9. pontban meghatározott kritériumok szerint a »tűzveszélyes« vagy »fokozottan tűzveszélyes« besorolást kapta:

                                                      —

                                                      a 67/548/EGK rendelet II. mellékletében található modellnek megfelelő láng szimbólum,

                                                      —

                                                      a »tűzveszélyes« vagy »fokozottan tűzveszélyes« felirat az aeroszol besorolásától függően.”

                              f)

                              A 2.3. a) és a 2.3. b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „a)

                                          Tartalomtól függetlenül: azokat a kiegészítő jellegű, használattal kapcsolatos óvintézkedéseket, amelyek figyelmeztetik a fogyasztót a termék használatával kapcsolatos különleges veszélyekre; ha az aeroszoladagolóhoz külön használati utasítást mellékelnek, ez utóbbinak szintén tükröznie kell az említett óvintézkedéseket;

                                          b)

                                          Ha az aeroszol az 1.9. pontban meghatározott kritériumok szerint a »tűzveszélyes« vagy a »fokozottan tűzveszélyes« besorolást kapta, a következő figyelmeztető feliratokat:

                                                      —

                                                      a 67/548/EGK irányelv IV. mellékletében megadott S2 és S16 biztonsági feliratokat,

                                                      —

                                                      »Tilos nyílt lángba vagy izzó anyagra porlasztani«.”

                              g)

                              A melléklet a következő 2.4. ponttal egészül ki:
                              „2.4.   A folyékony fázis térfogata
                              A folyékony fázis térfogata 50 °C-on nem haladhatja meg a hasznos űrtartalom 90 %-át.”

                              h)

                              A 3.1.2. pont a helyébe a következő szöveg lép:
                              „3.1.2.   Töltés
                              Az aeroszoladagolóban uralkodó nyomás 50 °C-on nem haladhatja meg a 12 bart.
                              Ha azonban az aeroszol nem tartalmaz olyan gázt vagy gázkeveréket, amely levegővel érintkezve 20 °C hőmérsékleten és 1,013 bar légköri nyomás mellett tűzveszélyes tartománnyal rendelkezik, 50 °C-on a megengedett maximális nyomás 13,2 bar. ”

                              i)

                              A 3.1.3., a 4.1.5. és a 4.2.4. pontot el kell hagyni.

                              j)

                              A 6.1.4. pont a helyébe a következő szöveg lép:
                              „6.1.4.   Töltött aeroszoladagolók végső vizsgálata
                              6.1.4.1.   Az aeroszoladagolókat az alábbi végső vizsgálati módszerek egyikének kell alávetni.
                              a)   Forró vizes vizsgálat
                              Minden egyes töltött aeroszoladagolót forró vízfürdőbe kell meríteni.

                                          i.

                                          A vízfürdő hőmérsékletének és a bemerítés időtartamának olyannak kell lennie, hogy a belső nyomás elérje azt az értéket, amelyet a töltet egyenletes 50 °C hőmérsékleten gyakorolna.

                                          ii.

                                          Minden olyan aeroszoladagolót, amely látható, tartós alakváltozást vagy szivárgást mutat, le kell selejtezni.

                                    b)   Végső vizsgálati módszerek hevítéssel
                              Az aeroszoladagolók töltetének felhevítésére egyéb módszereket is lehet használni, amennyiben azokkal is minden egyes feltöltött aeroszoladagolóban ugyanakkora nyomást és hőmérsékletet el lehet érni, mint amekkorát a forró vizes tesztelés vált ki, és ha az alakváltozásokat és a szivárgást ugyanolyan pontossággal kimutatják, mint a forró vizes tesztelés.
                              c)   Hevítés nélküli végső vizsgálati módszerek
                              Hevítés nélküli alternatív vizsgálati módszert is lehet alkalmazni, amennyiben az megfelel a 94/55/EK irányelv A. melléklete 6.2.4.3.2.2. pontjában kifejtett, az aeroszoladagolók forró vizes vizsgálatát kiváltó módszerekről szóló rendelkezéseknek.
                              6.1.4.2.   Azokat az aeroszoladagolókat, amelyek töltete olyan fizikai vagy kémiai átalakuláson megy keresztül, amely megváltoztatja nyomásukat az adagoló feltöltése után és az első használat előtt, a 6.1.4.1. c) pontnak megfelelően hevítés nélküli vizsgálati módszernek kell alávetni.
                              6.1.4.3.   A 6.1.4.1. b) és 6.1.4.1. c) pontnak megfelelő tesztelési módszerek esetében:

                                          a)

                                          A tesztelési módszert valamely illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia.

                                          b)

                                          Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek jóváhagyás iránti kérelmet kell benyújtania valamelyik illetékes hatósághoz. A kérelem mellé csatolni kell a módszert ismertető műszaki dokumentációt.

                                          c)

                                          Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek felügyeleti célokra meg kell őriznie az illetékes hatóságtól kapott jóváhagyást, a módszert ismertető műszaki dokumentációt, valamint szükség esetén az ellenőrzési jelentéseket, amelyeknek könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük azon a címen, amelyet az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint fel kell tüntetni az aeroszoladagoló címkéjén.

                                          d)

                                          A műszaki dokumentációt valamelyik hivatalos közösségi nyelven kell megírni, vagy egy hitelesített másolatát készen kell tartani.

                                          e)

                                          »illetékes hatóság«: az egyes tagállamokban a 94/55/EK irányelvnek megfelelően kijelölt hatóságok.”

                              k)

                              A melléklet a következő 6.3. ponttal egészül ki:
                              „6.3.   Az aeroszolok tűzveszélyességi tesztelése
                              6.3.1.   A permetaeroszolok gyulladásitávolság-vizsgálata
                              6.3.1.1.   Bevezetés

                                          6.3.1.1.1.

                                          Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel az aeroszolpermetek gyulladási távolságát meg lehet határozni, és az ezzel járó gyulladási kockázatot fel lehet mérni. Az aeroszolt 15 cm távolságból rápermetezik a gyújtóforrásra, hogy megfigyeljék, meggyullad-e, illetve huzamosan ég-e a permet. Gyulladásról és huzamosabb ideig tartó égésről akkor beszélünk, ha a stabil láng legalább 5 s-ig megmarad. A gyújtóforrás olyan gázégő, amelynek kék, nem világító, 4–5 cm magas lángja van.

                                          6.3.1.1.2.

                                          Ez a vizsgálat a legalább 15 cm-es permettávolsággal rendelkező aeroszoltermékek esetében alkalmazandó. A 15 cm-t nem meghaladó permettávolságú aeroszoltermékek, mint például a habok, gélek, paszták vagy az adagolószeleppel ellátott aeroszoltermékek nem tesztelhetők ezzel a módszerrel. A habot, gélt vagy pasztát adagoló aeroszoltermékeket az aeroszolhab tűzveszélyességi vizsgálatával kell tesztelni.

                                    6.3.1.2.   Felszerelés és anyagok

                                          6.3.1.2.1.

                                          Az alábbi felszerelésre van szükség:

                                                      20 °C-os vízfürdő

                                                      ± 1 °C pontosságú

                                                      Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg)

                                                      ± 0,1 g pontosságú

                                                      Kronométer (stopperóra)

                                                      ± 0,2 s pontosságú

                                                      Skála tartóval és szorítókapoccsal

                                                      cm-beosztás

                                                      Gázégő tartóval és szorítókapoccsal

                                                      Hőmérő

                                                      ± 1 °C pontosságú

                                                      Higrométer (légnedvességmérő)

                                                      ± 5 % pontosságú

                                                      Manométer

                                                      ± 0,1 bar pontosságú

                                    6.3.1.3.   Az eljárás
                              6.3.1.3.1.   Általános követelmények

                                          6.3.1.3.1.1.

                                          Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag.

                                          6.3.1.3.1.2.

                                          A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani használat közben. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót.

                                          6.3.1.3.1.3.

                                          A tesztet huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %.

                                          6.3.1.3.1.4.

                                          Minden aeroszoladagolót az alábbi módon kell tesztelni:

                                                      a)

                                                      teljesen feltöltött aeroszolos doboz esetén a teljes eljárást alkalmazni kell, a gázégőt 15–90 cm-re tartva az aeroszolos doboz szelepétől;

                                                      b)

                                                      ha a doboz töltési szintje a névleges töltési tömeg csupán 10–12 %-ának felel meg (tömegszázalékban megadva), akkor elegendő egy vizsgálat elvégzése; amennyiben a teli aeroszolos dobozból kibocsátott permet egyáltalán nem gyulladt meg, a szeleptől 15 cm távolságra, ellenkező esetben pedig a teli aeroszolos dobozból kibocsátott permet gyulladási távolságához hozzáadott 15 cm-re kell a gázégőt elhelyezni.

                                          6.3.1.3.1.5.

                                          A vizsgálat során a dobozt a címkéjén olvasható utasítások szerinti helyzetben kell tartani. A gyújtóforrást ennek megfelelően kell elhelyezni.

                                          6.3.1.3.1.6.

                                          Az alábbi eljárás során a permetet az aeroszol szelepe és az égő lángja közötti 15–90 cm távolságon belül 15 cm-enként kell vizsgálni. Célravezető a vizsgálatot a lángtól 60 cm-re kezdeni. Amennyiben a permet gyújtótávolsága 60 cm, a vizsgálatot a láng és az aeroszol szelepe közötti távolság 15 cm-enkénti növelésével folytassuk. Amennyiben a láng és az aeroszolszelep közötti 60 cm távolságon nem következett be gyulladás, a távolságot 15 cm-enként csökkentsük. Az eljárás azt hivatott meghatározni, hogy mekkora az a maximális távolság az aeroszolszelep és a láng között, amelyen a permet huzamosabb ideig tartó égése tapasztalható, illetve azt hivatott megállapítani, hogy az aeroszolszelep és a láng közötti 15 cm-es távolság esetében nem következik be gyulladás.

                                    6.3.1.3.2.   Vizsgálati eljárás

                                          a)

                                          Minden vizsgálat előtt termékenként legalább 3 teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő);

                                          b)

                                          Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát;

                                          c)

                                          Mérjen meg egy aeroszoladagolót és jegyezze fel tömegét;

                                          d)

                                          Mérje meg a belső nyomást és a töltet kezdeti kiáramlási sebességét 20 °C ± 1 °C hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat);

                                          e)

                                          Támassza ki a gázégőt egy egyenletes, vízszintes felületen, vagy rögzítse az égőt a tartó és a szorítókapocs segítségével;

                                          f)

                                          Gyújtsa meg a gázégőt; állítsa be úgy, hogy nem-világító, kb. 4–5 cm magas láng keletkezzen;

                                          g)

                                          Helyezze el a szelep kibocsátó nyílását a lángtól előírt távolságban. Az aeroszolt abban a helyzetben kell tartani vizsgálat közben, mint rendeltetésszerű használata során, tehát álló helyzetben vagy fordítva;

                                          h)

                                          Állítsa be egy szintre a szelep kibocsátó nyílását és az égő lángját. Győződjön meg arról, hogy a kibocsátó nyílás a láng felé néz, és egy vonalban található azzal (lásd 6.3.1.1. ábra). A permetnek a láng felső felén kell áthatolnia;
                                          6.3.1.1   ábra

                                          i)

                                          Tartsa be az általános követelményeket, különös tekintettel arra, hogy használat előtt felrázandó termékről van-e szó;

                                          j)

                                          Permetezzen a töltetből az aeroszoladagoló szelepének 5 s-en keresztüli lenyomva tartásával (amennyiben nem következik be hamarabb gyulladás). Gyulladás esetén tartsa a szelepet továbbra is lenyomva, hogy a láng időtartama elérje a belobbanástól számított 5 s-t;

                                          k)

                                          Jegyezze fel az erre a célra előkészített táblázatba a gázégő és az aeroszoladagoló közötti távolság gyulladási eredményeit;

                                          l)

                                          Ha a j) lépés során nem következik be gyulladás, az aeroszolt más pozíciókban (pl. fejjel lefelé, ha a használati útmutató ennek ellenkezőjét írja elő) is meg kell vizsgálni, hogy ellenőrizzük, történik-e gyulladás;

                                          m)

                                          Ismételje meg a g)–l) lépést további két alkalommal (összesen háromszor) ugyanazon aeroszolos doboz esetében az aeroszolszelep és a gázégő ugyanakkora távolsága mellett;

                                          n)

                                          Ismételje meg a vizsgálati eljárást ugyanazon termék további két aeroszolos dobozán az aeroszolszelep és a gázégő ugyanakkora távolsága mellett;

                                          o)

                                          Ismételje meg a vizsgálati eljárás g)–n) lépését az aeroszolos doboz szelepe és az égő lángja közötti 15–90 cm távolságon az egyes vizsgálatok eredményétől függően (lásd a 6.3.1.3.1.4. és 6.3.1.3.1.5. pontban leírtakat);

                                          p)

                                          Ha 15 cm távolságon nem történik gyulladás, az eljárás befejezettnek tekintendő a kezdetben teli dobozok esetében. Az eljárás szintén befejezettnek tekintendő, ha a gyulladás és a huzamosabb ideig tartó égés 90 cm távolságban következett be. Ha 15 cm távolságban nem történt gyulladás, jegyezze fel ezt. Minden más körülmény esetén a »gyulladási távolság« az égő lángja és az aeroszolszelep közötti azon legnagyobb távolság, amelyen a gyulladást és a huzamosabb ideig tartó égést megfigyelték;

                                          q)

                                          Három 10–12%-os névleges töltési szinten lévő aeroszolos dobozon is kell végezni egy vizsgálatot. E dobozok tesztelése során az aeroszolszelep és az égő lángja közötti távolság a következő: »a tele doboz gyulladási távolsága + 15 cm«;

                                          r)

                                          Ürítsen ki egy aeroszolos dobozt 10–12 % névleges töltési szintre (tömegszázalékban megadva) egyenként legfeljebb 30 s-ig tartó sorozatos permetezéssel. A permetezések között iktasson be legalább 300 s szünetet. Ebben a köztes időszakban kondicionálja az adagolókat vízfürdőben;

                                          s)

                                          Ismételje meg a g)–n) lépést a 10–12 % névleges töltési szinten levő aeroszolos dobozok esetében az l) és m) lépés kihagyásával. Ezt a tesztet csak az aeroszoladagoló egy pozíciójában kell elvégezni, pl. álló helyzetben vagy fordítva, a teli dobozok gyulladási eredményének (ha történt gyulladás) függvényében;

                                          t)

                                          Jegyezze fel valamennyi eredményt a lenti 6.3.1.1. táblázatba.

                                    6.3.1.3.2.1.   Valamennyi kísérletet egy jól szellőztethető helyiségben, füstelszívó süveg alatt kell végezni. A füstelszívó süveget és a helyiséget minden vizsgálat után legalább 3 percig szellőztetni kell. Tegyen meg minden szükséges óvintézkedést az égéstermékek belélegzésének elkerülésére.
                              6.3.1.3.2.2.   A 10–12 % névleges töltési szinten levő aeroszolos dobozokat csak egyszer kell vizsgálni. Az eredménytáblákba elegendő dobozonként egy eredményt felvezetni.
                              6.3.1.3.2.3.   Amennyiben a vizsgálat az aeroszoladagoló rendeltetésszerű használata szerinti helyzetben negatív eredményhez vezet, a vizsgálatot meg kell ismételni abban a helyzetben, amelyben minden valószínűség szerint pozitív eredmény várható.
                              6.3.1.4.   Az eredmények becslésének módszere
                              6.3.1.4.1.   Az összes eredményt rögzítsük. Az eredmények rögzítésére szolgáló mintatáblázat a 6.3.1.1. pontban található.
                              6.3.1.1.   táblázat

                                          Dátum

                                          Hőmérséklet: … °C
                                          Relatív páratartalom: … %

                                          A termék elnevezése

                                          Nettó térfogat

                                          1. doboz

                                          2. doboz

                                          3. doboz

                                          Kezdeti töltési szint

                                          %

                                          %

                                          %

                                          Az adagoló és a gyújtóforrás közti távolság

                                          Vizsgálat

                                          1

                                          2

                                          3

                                          1

                                          2

                                          3

                                          1

                                          2

                                          3

                                          15 cm

                                          Gyulladás?
                                          Igen/nem

                                          30 cm

                                          Gyulladás?
                                          Igen/nem

                                          45 cm

                                          Gyulladás?
                                          Igen/nem

                                          60 cm

                                          Gyulladás?
                                          Igen/nem

                                          75 cm

                                          Gyulladás?
                                          Igen/nem

                                          90 cm

                                          Gyulladás?
                                          Igen/nem

                                          Megfigyelések – többek között a doboz helyzetével kapcsolatban

                                    6.3.2.   Zárt térben végzett gyulladási teszt
                              6.3.2.1.   Bevezetés
                              Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel az aeroszoladagolóval permetezett termékek zárt vagy körülhatárolt térben való gyúlékonyságából fakadó tűzveszélyességét lehet vizsgálni. Permetezzük az aeroszoladagoló tartalmát egy hengeres vizsgálati edénybe, amelybe előzőleg égő gyertyát helyeztünk. Ha mérhető gyulladás történik, jegyezzük fel az eltelt időt és a kibocsátott töltet mennyiségét.
                              6.3.2.2.   Felszerelés és anyagok
                              6.3.2.2.1.   Az alábbi felszerelésre van szükség:

                                          Kronométer (stopperóra)

                                          ± 0,2 s pontosságú

                                          20 °C-os vízfürdő

                                          ± 1 °C eltérés megengedett

                                          Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg)

                                          ± 0,1 g pontosságú

                                          Hőmérő

                                          ± 1 °C pontosságú

                                          Higrométer (légnedvességmérő)

                                          ± 5 % pontosságú

                                          Manométer

                                          ± 0,1 bar pontosságú

                                          Hengeres vizsgálati tartály

                                          részletes leírását lásd lenn

                                    6.3.2.2.2.   A vizsgálati berendezés előkészítése
                              6.3.2.2.2.1.   Alakítsunk át egy kb. 200 dm3 űrtartalmú, 600 mm átmérőjű és 720 mm hosszú, egyik végén nyitott hengeres vizsgálati tartályt az alábbiak szerint:

                                          a)

                                          Rögzítsünk az edény nyitott végére egy csuklósan kapcsolt fedelet; vagy

                                          b)

                                          Az edényt 0,01–0,02 mm vastagságú műanyag fóliával is lezárhatjuk. Ha a vizsgálat során műanyag fóliát használunk, azt az alábbiak szerint tegyük: Feszítse ki a fóliát a henger nyitott vége fölött, majd rögzítse gumigyűrűvel. A gumigyűrű olyan erősségű legyen, hogy az elfektetett hengerre feszítve csak 25 mm-t engedjen, mikor 0,45 kg súlyt akasztunk a gumigyűrű legalsó pontjára. Vágjon egy 25 mm-es hasadékot a fóliába a henger peremétől 50 mm távolságban. Ellenőrizze, hogy feszes-e a fólia;

                                          c)

                                          Fúrjon egy 50 mm-es lyukat a henger másik végébe a henger peremétől 100 mm távolságra, hogy a vizsgálatra előkészített, elfektetett edényben a nyílás felül legyen (6.3.2.1. ábra);
                                          6.3.2.1.   ábra

                                          d)

                                          Helyezzen el egy 20–40 mm átmérőjű, 100 mm magas paraffingyertyát egy 200 × 200 mm felületű fémtalapzatra. Amikor a gyertya magassága 80 mm alá csökken, ki kell cserélni. A gyertya lángját a permet hatásától egy 150 mm széles, 200 mm magas terelőlappal védjük. A terelőlap folytatásaként egy, a vízszintessel 45°-ot bezáró lapot is kell szerelni, a terelőlap aljától 150 mm magasságban (6.3.2.2. ábra);
                                          6.3.2.2.   ábra

                                          e)

                                          A fémtalapzatra helyezett gyertyát a henger két végétől egyenlő távolságra kell elhelyezni (6.3.2.3. ábra);
                                          6.3.2.3.   ábra

                                          f)

                                          Fektessük le a hengert a padlóra vagy egy talpazatra egy 15–25 °C-os hőmérsékletű helyen. A vizsgálandó terméket permetezzük a körülbelül 200 dm3 űrtartalmú hengerbe, amelybe gyújtóforrást helyeztünk.

                                    6.3.2.2.2.2.   A termék rendszerint az aeroszolos doboz függőleges tengelyével bezárt 90°-os szögben hagyja el a dobozt. A leírt eljárás és az ábrák az ilyen típusú aeroszoltermékre vonatkoznak. A nem szokásos módon működő aeroszolok (pl. függőleges irányban permetező aeroszoladagolók) esetében fel kell jegyezni az eljárással és felszereléssel kapcsolatos változásokat a helyes laboratóriumi gyakorlatnak megfelelően, lásd pl. »Vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumok felkészültségének általános követelményei« című ISO/IEC 17025:1999 szabvány.
                              6.3.2.3.   Az eljárás
                              6.3.2.3.1.   Általános követelmények

                                          6.3.2.3.1.1.

                                          Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag.

                                          6.3.2.3.1.2.

                                          A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani használat közben. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót.

                                          6.3.2.3.1.3.

                                          A vizsgálatokat huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %.

                                    6.3.2.3.2.   Vizsgálati eljárás

                                          a)

                                          Termékenként legalább 3 teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő);

                                          b)

                                          Mérje le vagy számítsa ki a henger tényleges űrtartalmát dm3-ben kifejezve;

                                          c)

                                          Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát;

                                          d)

                                          Mérje meg a belső nyomást és a töltet kezdeti kiáramlási sebességét 20 °C ± 1 °C-os hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat);

                                          e)

                                          Mérje le az egyik aeroszoladagolót és jegyezze fel tömegét;

                                          f)

                                          Gyújtsa meg a gyertyát és zárja le a hengert (a fedéllel vagy a műanyag fóliával);

                                          g)

                                          Helyezze el az aeroszoladagolót úgy, hogy annak szelepnyílása a henger bejárati nyílásának közepétől 35 mm-re (széles sugárban permetező aeroszoladagolók esetében közelebb) legyen. Indítsa el a kronométert (a stopperórát), majd a termék használati utasításait követve irányítsa a permetet a henger másik (fedéllel illetve műanyag fóliával fedett) végének közepe felé. Az aeroszolt abban a helyzetben kell tartani vizsgálat közben, mint rendeltetésszerű használata során, tehát álló helyzetben vagy fordítva;

                                          h)

                                          Tartsa lenyomva a szelepet a gyulladás bekövetkeztéig. Állítsa le a kronométert, és jegyezze fel az eltelt időt. Ismét mérje le az aeroszoladagolót, és jegyezze fel tömegét;

                                          i)

                                          Szellőztesse ki és tisztítsa meg a hengert minden olyan maradék anyagtól, amely befolyásolhatná a további vizsgálatok eredményeit. Szükség esetén hagyja a hengert lehűlni;

                                          j)

                                          Ismételje meg a vizsgálati eljárás d)–i) lépését ugyanazon termék további két aeroszoladagolója esetében (összesen tehát 3 aeroszoladagolón, megjegyzés: minden adagolót csak egyszer kell vizsgálni);

                                    6.3.2.4.   Az eredmények becslésének módszere
                              6.3.2.4.1.   Írjon jelentést a vizsgálat eredményeiről, amelyben kitér az alábbi információkra:

                                          a)

                                          a vizsgált termék neve és referenciái;

                                          b)

                                          az aeroszoladagoló belső nyomása és a töltet kezdeti kiáramlási sebessége;

                                          c)

                                          a környezet hőmérséklete és relatív páratartalma;

                                          d)

                                          minden egyes vizsgálat esetén a gyújtáshoz szükséges kiáramlási idő (s) (ha a termék nem gyullad meg, jegyezze fel ezt);

                                          e)

                                          minden egyes vizsgálat során kipermetezett termék tömege (g-ban megadva);

                                          f)

                                          a henger tényleges űrtartalma (dm3-ben megadva).

                                    6.3.2.4.2.   Az egy köbméterben elért gyulladáshoz szükséges időekvivalenst (teq) a következő módon lehet kiszámolni:

                              6.3.2.4.3.   A vizsgálat során bekövetkező gyulladáshoz szükséges deflagrációs sűrűséget (Ddef) a következő módon lehet kiszámolni:

                              6.3.3.   Az aeroszolhab tűzveszélyességi vizsgálata
                              6.3.3.1.   Bevezetés
                              6.3.3.1.1.   Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel a hab, gél vagy paszta formájában kibocsátott aeroszolpermet tűzveszélyességét lehet meghatározni. Permetezzünk kb. 5 g habot, gélt vagy pasztát kibocsátó aeroszolt egy kémlelőüvegre. Helyezzünk gyújtóforrást (gyertyát, vékony viaszgyertyát, gyufát vagy öngyújtót) a kémlelőüveg aljára, hogy megfigyeljük, bekövetkezik-e gyulladás és hosszan tartó égés. Gyulladásról akkor beszélünk, ha a stabil láng legalább 2 s-ig megmarad, és magassága legalább 4 cm.
                              6.3.3.2.   Felszerelés és anyagok
                              6.3.3.2.1.   Az alábbi felszerelésre van szükség:

                                          Skála tartóval és szorítókapoccsal

                                          cm-beosztással

                                          Kb. 150 mm átmérőjű, tűzálló kémlelőüveg

                                          Kronométer (stopperóra)

                                          ± 0,2 s pontosságú

                                          Gyertya, vékony viaszgyertya, gyufa vagy öngyújtó

                                          Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg)

                                          ± 0,1 g pontosságú

                                          20 °C-os vízfürdő

                                          ± 1 °C pontosságú

                                          Hőmérő

                                          ± 1 °C pontosságú

                                          Higrométer (légnedvességmérő)

                                          ± 5 % pontosságú

                                          Manométer

                                          ± 0,1 bar pontosságú

                                    6.3.3.2.2.   Helyezzük a kémlelőüveget tűzálló felületre, olyan huzatmentes környezetben, amelyet minden vizsgálat után ki lehet szellőztetni. Helyezzük a skálát pontosan a kémlelőüveg mögé, és rögzítsük függőleges helyzetben a tartó és szorítókapocs segítségével.
                              6.3.3.2.3.   A skálát úgy kell rögzíteni, hogy kezdőpontja egy szinten legyen a vízszintes síkon elhelyezett kémlelőüveg aljával.
                              6.3.3.3.   Az eljárás
                              6.3.3.3.1.   Általános követelmények

                                          6.3.3.3.1.1.

                                          Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag.

                                          6.3.3.3.1.2.

                                          A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani a rendeltetésszerű használat során. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót.

                                          6.3.3.3.1.3.

                                          A vizsgálatokat huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %.

                                    6.3.3.3.2.   Vizsgálati eljárás

                                          a)

                                          Minden vizsgálat előtt termékenként legalább négy teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő);

                                          b)

                                          Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát;

                                          c)

                                          Mérje meg a belső nyomást 20 °C ± 1 °C hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat);

                                          d)

                                          Mérje meg a vizsgálandó aeroszoltermék kiáramlási sebességét, hogy a permetezett termék mennyiségét még pontosabban le lehessen mérni;

                                          e)

                                          Mérje le az egyik aeroszoladagolót, és jegyezze fel tömegét;

                                          f)

                                          A lemért kibocsátás illetve kiáramlási sebesség, valamint a gyártó utasításai alapján permetezzen mintegy 5 g terméket egy tiszta kémlelőüveg közepére, 25 mm-nél nem magasabb halmot képezve;

                                          g)

                                          A kibocsátás utáni 5 s-en belül közelítse a gyújtóforrást a minta alsó széléhez, és ezzel egyidejűleg indítsa el a kronométert (stopperórát). Szükség esetén távolítsa el a gyújtóforrást a minta szélétől mintegy 2 s múlva, hogy világosan látszódjon, történt-e gyulladás. Amennyiben a minta nem mutat gyulladásra utaló jelet, ismét közelítse a gyújtóforrást a minta széléhez;

                                          h)

                                          Gyulladás esetén jegyezze fel az alábbi adatokat:

                                                      i.

                                                      a láng maximális magasságát a kémlelőüveg aljától mérve cm-ben;

                                                      ii.

                                                      a láng időtartamát (s);

                                                      iii.

                                                      szárítsa meg, majd mérje le újból az aeroszoladagolót, és számítsa ki a kibocsátott termék tömegét;

                                          i)

                                          Minden vizsgálatot követően szellőztesse ki azt a helyiséget, ahol a vizsgálatot végezte;

                                          j)

                                          Ha nem következik be gyulladás, ill. változás a kibocsátott termék hab vagy paszta állagában felhasználása során, ismételje meg az e)–i) lépést. Hagyja a terméket 30 s, illetve 1, 2 vagy 4 percig állni, mielőtt a gyújtóforrással megint feléje közelít;

                                          k)

                                          Ismételje meg a vizsgálati eljárás e)–i) lépéseit még kétszer (azaz összesen három alkalommal) ugyanazon doboz esetében.

                                          l)

                                          Ismételje meg a vizsgálati eljárás e)–k) lépéseit még két (azaz összesen három) aeroszolos doboz esetében;

                                    6.3.3.4.   Az eredmények becslésének módszere
                              6.3.3.4.1.   Írjon jelentést a vizsgálat eredményeiről, amelyben kitér az alábbi információkra:

                                          a)

                                          meggyullad-e a termék;

                                          b)

                                          a láng maximális magassága cm-ben;

                                          c)

                                          a láng időtartama s-ben;

                                          d)

                                          a vizsgált termék tömege.”


title: A Bizottság 2005/6/EK irányelve (2005. január 26.) a 2002/32/EK irányelvben előírt, az analitikai eredmények jelentése és értelmezése tekintetében a 71/250/EGK irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
               27.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 24/33

      A BIZOTTSÁG 2005/6/EK IRÁNYELVE

   (2005. január 26.)
   a 2002/32/EK irányelvben előírt, az analitikai eredmények jelentése és értelmezése tekintetében a 71/250/EGK irányelv módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a takarmányok hatósági ellenőrzésénél alkalmazandó közösségi mintavételi és analitikai módszerek bevezetéséről szóló, 1970. július 20-i 70/373/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 2. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A takarmányok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi analitikai módszerek meghatározásáról szóló, 1971. június 15-i 71/250/EGK bizottsági irányelv (2) rendelkezéseket tartalmaz az eredmények kifejezésére vonatkozóan.

               (2)

               Annak érdekében, hogy a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelv (3) végrehajtása minden tagállamban összehangoltan történjen, rendkívül fontos, hogy az analitikai eredményeket azonos módon jelentsék és értelmezzék.

               (3)

               A 71/250/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 71/250/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               az 1. cikk a (2) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:
               „A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsiirányelv (4) értelmében vett nemkívánatos anyagokra vonatkozóan – a dioxinokat és dioxinjellegű PCB-ket is ideértve – az ezen irányelv melléklete 1. része C. pontjának 3. alpontja alkalmazandó.”

               (2)

               A melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül megfeleljenek. Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak a rendelkezések szövegét, valamint ezen irányelv és a rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A tagállamok maguk döntik el ennek a hivatkozásnak a módját.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. január 26-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 170., 1970.8.3., 2. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 155., 1971.7.12., 13. o. A legutóbb az 1999/27/EK bizottsági irányelvvel (HL L 118., 1999.5.6., 36. o.) módosított irányelv.

      (3)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2003/100/EK bizottsági irányelvvel (HL L 285., 2003.11.1., 33. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

      MELLÉKLET
      A 71/250/EK irányelv mellékletének „A takarmányanalitikai módszerekre vonatkozó általános rendelkezések” című 1. részének C. pontja, „az analitikai módszerek alkalmazása és az eredmények kifejezése”, a következő 3. ponttal egészül ki:

                     „3.

                     A 2002/32/EK irányelv értelmében vett nemkívánatos anyagokra vonatkozóan – a dioxinokat és dioxinjellegű PCB-ket is ideértve – valamely takarmánynak szánt termék akkor számít nem megfelelőnek a megállapított maximális tartalom tekintetében, ha úgy ítélik meg, hogy az analitikai eredmény meghaladja a maximális tartalmat, figyelembe véve a kiterjesztett mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót. Az elemzett koncentrációt, amelyet visszanyerésre korrigáltak és amelyből kivonták a kiterjesztett mérési bizonytalanságot, alkalmazzák a megfelelősség megállapítására. Ez utóbbit csak azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor az analitikai módszer lehetővé teszi a mérési bizonytalanság és a visszanyerési korrekció becslését (pl. mikroszkópos elemzésnél nem lehetséges).
                     Az analitikai eredményt a következőképpen kell jelenteni (amennyiben az alkalmazott analitikai módszer lehetővé teszi a mérési bizonytalanság és a visszanyerési korrekció becslését):

                                 a)

                                 visszanyerésre korrigálva vagy nem korrigálva, feltüntetve a jelentés módját és a visszanyerési szintet,

                                 b)

                                 »x +/- U« formában, ahol x az analitikai eredmény és U a kiterjesztett mérési bizonytalanság, 2 kiterjesztési tényező alkalmazásával, amelynek megbízhatósága megközelítőleg 95 %.”