title: A Bizottság irányelve (1985. július 24.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985L0413

Hivatalos Lap L 229 , 28/08/1985 o. 0020 - 0021 finn különkiadás fejezet 8 kötet 1 o. 0067  spanyol különkiadás fejezet 08 kötet 3 o. 0007  svéd különkiadás fejezet 8 kötet 1 o. 0067  portugál különkiadás fejezet 08 kötet 3 o. 0007

		A Bizottság irányelve(1985. július 24.)a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról(85/413/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 90. cikke (3) bekezdésére,mivel a 80/723/EGK bizottsági irányelv [1] 4. cikkének b) és c) pontja kizárja hatálya alól a vízügy és energiaellátás, a posta és távközlés, valamint a szállítás és az állami hitelintézetek ágazataiban működő közvállalkozásokat;mivel az ezekben az ágazatokban működő közvállalkozások fontos szerepet töltenek be a tagállamok gazdaságában; mivel az előzőekben kizárt bizonyos ágazatokban működő közvállalkozások és a tagállamok közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságának szükségessége a korábbinál még indokoltabbnak bizonyul, figyelembe véve a szóban forgó ágazatok versenyhelyzetének alakulását és a szorosabb gazdasági integráció irányába haladó előrelépést;mivel ezekben az ágazatokban a köz- és magánvállalkozásokra vonatkozó egyenlő bánásmódot is biztosítani kell; mivel különösen a tagállamok és az ezekben az ágazatokban működő közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságát kell megteremteni, ugyanazokból az okokból és ugyanabban a mértékben, mint a 80/723/EGK irányelv hatálya alá eső vállalkozások esetében;mivel a Bizottság köteles a Szerződés értelmében biztosítani, hogy a tagállamok ne nyújtsanak az említett ágazatokba tartozó magán- vagy közvállalkozások részére a közös piaccal összeférhetetlen támogatásokat;mivel amikor a Bizottság a 80/723/EGK irányelvről értesítette a tagállamokat, úgy tájékoztatta azokat, hogy a fenti ágazatok kizárása csak átmeneti jellegű;mivel az EGK-Szerződés 232. cikkének (1) bekezdése alapján ennek a Szerződésnek a rendelkezései nem befolyásolják az ESZAK-Szerződés rendelkezéseit; mivel az ESZAK-Szerződés a tagállamok kötelezettségeit szabályozó különös rendelkezéseket tartalmaz a közvállalkozásokkal és a támogatással kapcsolatban; mivel ennélfogva az EGK- Szerződés 90. cikke nem alkalmazható azokra a közvállalkozásokra, amelyek az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó tevékenységet folytatnak;mivel az EGK-Szerződés 232. cikke (2) bekezdése alapján a Szerződés rendelkezései nem térhetnek el az Euratom-Szerződés rendelkezéseitől; mivel azonban az utóbbi nem tartalmaz különös rendelkezéseket a közvállalkozásokra illetve a támogatásokra vonatkozóan; mivel ennélfogva az EGK-Szerződés 90. cikke alkalmazható a nukleáris energia területére;mivel a Tanács jogalkotása széles körben szabályozza a tagállamok és a közvállalkozások pénzügyi kapcsolatának átláthatóságát a vasúti, közúti és belvízi közlekedés ágazataiban; mivel a jelen irányelv nem sérti ezt a jogalkotást;mivel a 80/723/EGK irányelv – különösen 3. és 5. cikkeiben – olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek elősegíthetik a Tanács említett jogalkotása alapján a Bizottság által vállalt kötelezettségek teljesítését, különösen a szóban forgó közvállalkozások teljesítményéről szóló időszakos jelentések készítése tekintetében;mivel ennek következtében a 80/723/EGK irányelv hatályát ki kell terjeszteni, hogy az magába foglalja a teljes közlekedési ágazatot;mivel a tagállamok pénzügyi kapcsolata az állami hitelintézetekkel szintén a jelen irányelv hatálya alá esik; mivel azonban az irányelv nem alkalmazható a tagállamok kapcsolatára a központi bankokkal, amelyek a monetáris politika folytatásáért felelősek;mivel a hatóságok gyakran helyeznek el rövid lejáratú alapokat az állami hitelintézetekben általános kereskedelmi feltételek mellett; mivel az ilyen betétek nem nyújtanak különleges előnyöket a hitelintézetek számára, így ezeknek nem kell az irányelv hatálya alá tartozniuk;mivel a hitelintézetek gazdasági jelentősége nem a forgalmuk, hanem a mérlegfőösszegük nagyságától függ; mivel a 80/723/EGK irányelv 4. cikkének d) pontjában meghatározott határértéket a hitelintézetek esetében ennek a jellemzőnek a figyelembe vételével kell meghatározni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk"4. cikkEz az irányelv nem vonatkozik a hatóságok pénzügyi kapcsolataira az alábbiakkal:a) olyan közvállalkozások, amelyek által nyújtott szolgáltatások nincsenek érzékelhető mértékben hatással a tagállamok közötti kereskedelemre;b) a központi bankok és az Institut Monétaire Luxembourgeois;c) az állami hitelintézetek, a hatóságok által ezekben általános kereskedelmi feltételek mellett elhelyezett állami alapok vonatkozásában;d) azok a közvállalkozások, amelyeknek az adózás előtti összes forgalma 40 millió ECU-nél kevesebb volt azt az évet megelőző két pénzügyi évben, melyben az 1. cikkben hivatkozott összeget rendelkezésükre bocsátották, vagy azt felhasználták. Az állami hitelintézetek esetében azonban az irányadó határérték a 800 millió ECU mérlegfőösszeg."2. cikkA tagállamok legkésőbb 1986. január 1-ig elfogadják azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ennek az irányelvnek a végrehajtásához. Erről tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1985. július 24-én.a Bizottság részérőlPeter Sutherlanda Bizottság tagja[1] HL L 195., 1980.7.29., 35. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. október 15.) a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0533

Hivatalos Lap L 296 , 27/10/1990 o. 0063 - 0063 finn különkiadás fejezet 3 kötet 34 o. 0206  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 34 o. 0206

		A Tanács irányelve(1990. október 15.)a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának éshasználatának tilalmáról szóló 79/117/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról(90/533/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel legutóbb a 89/365/EGK irányelvvel [1] módosított, a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló, 1978. december 21-i 79/117/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 79/117/EGK irányelv előírja melléklete tartalmának rendszeres módosítását, figyelembe véve a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését;mivel megerősítésre került, hogy a dinoseb, acetátja és sói növényvédő szerekben történő felhasználása veszélyt jelenthet az emberi vagy állati egészségre, valamint indokolatlanul káros hatást fejt ki a környezetre;mivel megerősítésre került az is, hogy a binapakril és a kaptafol növényvédő szerekben történő felhasználása veszélyt jelenthet az emberi vagy állati egészségre;mivel megerősítésre került az is, hogy a dikofol, a maleinsav-hidrazid és a kvintozen növényvédő szerekben történő felhasználása, amennyiben nem felelnek meg bizonyos tisztasági követelményeknek, veszélyt jelenthet az emberi vagy állati egészségre, valamint rendkívül kedvezőtlen hatást fejt ki a környezetre;mivel a 79/117/EGK irányelvből eredő harmonizáció jelenlegi fokára tekintettel a tagállamok megtilthatják olyan hatóanyagok forgalomba hozatalát vagy használatát, amelyek nem szerepelnek az irányelv mellékletében, illetve amelyek tisztasági foka magasabb, mint az ott megállapított szint, feltéve hogy ez a Szerződés előírásainak, valamint a jog általános elveinek, különösen a hátrányos megkülönböztetés tilalmának és az arányosság elvének szigorúan megfelel;mivel ezért a 79/117/EGK irányelv mellékletét ki kell egészíteni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1 cikkA 79/117/EGK irányelv melléklete a következő, a "C. Egyéb vegyületek" részhez hozzáadott bejegyzésekkel egészül ki:"5. Dinoseb, acetátja és sói6. Binapakril7. Kaptafol8. Dikofol, amely kevesebb mint 78 % p-p dikofolt vagy több mint 1 g/kg DDT-t vagy DDT rokonvegyületet tartalmaz9. a) Malein-hidrazid és sói, kivéve ennek kolin-, kálium- és nátriumsóit;b) A kolin, kálium és nátrium sói, amelyek több mint 1 mg/kg savegyenérték alapján kifejezett szabad hidrazint tartalmaznak10. Kvintozen, amely több mint 1 mg/kg HCB-t vagy több mint 10 g/kg pentklorobenzént tartalmaz"2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek a 79/117/EGK irányelv melléklete C. részének 8. pontjában említett vegyület tekintetében legkésőbb 1991. szeptember 30-ig, az egyéb vegyületek tekintetében pedig 1990. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1990. október 15-én.a Tanács részérőlaz elnökV. Saccomandi[1] HL L 159., 1989.6.10. 58. o.[2] HL L 33., 1979.2.8., 536. o--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2009/154/EK irányelve ( 2009. november 30.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a ciflufenamid hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               1.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/69

      A BIZOTTSÁG 2009/154/EK IRÁNYELVE

   (2009. november 30.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a ciflufenamid hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően 2003. március 17-én a Nisso Chemical Europe GmbH-tól az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett arra, hogy a ciflufenamid nevű hatóanyagot az 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvegye. A 2003/636/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a dosszié teljes abban az értelemben, hogy a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek elvben megfelel.

               (2)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban sor került – a kérelmező által javasolt felhasználási módok tekintetében – e hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatára. A kijelölt referens tagállam 2006. január 30-án a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét.

               (3)

               A tagállamok és az EFSA szakértői megvizsgálták az értékelő jelentést, majd 2009. április 8-án az EFSA ciflufenamidról szóló tudományos jelentéseként benyújtották a Bizottsághoz (3). A jelentést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a ciflufenamidról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2009. október 2-án véglegesítette.

               (4)

               Az elvégzett különböző vizsgálatok általában azt mutatták, hogy a ciflufenamidot tartalmazó növényvédő szerek általában és várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikkének (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különös tekintettel azokra a felhasználási célokra, amelyeket a Bizottság vizsgálati jejentésében megvizsgáltak és részleteztek. A ciflufenamidot ezért helyénvaló felvenni az említett irányelv I. mellékletébe annak érdekében, hogy az irányelv rendelkezéseivel összhangban az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre valamennyi tagállamban engedélyeket lehessen kiadni.

               (5)

               A 91/414/EGK irányelvben előírt kötelezettségek sérelme nélkül a hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele következtében a tagállamoknak a felvétel után hat hónapos időszakot kell biztosítani arra, hogy felülvizsgálják a ciflufenamidot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó, jelenlegi ideiglenes hatályú engedélyeket a 91/414/EGK irányelvben és elsősorban annak 13. cikkében rögzített követelmények, valamint az I. mellékletében meghatározott feltételek teljesítésének biztosítása érdekében. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban a jelenlegi ideiglenes hatályú engedélyeket teljes körű engedélyekké kell átalakítaniuk, illetve módosítaniuk kell, vagy vissza kell őket vonniuk. A fenti határidőtől eltérően a III. melléklet értelmében elkészítendő, minden egyes növényvédő szert és minden egyes felhasználást tartalmazó teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére hosszabb időtartamot kell biztosítani.

               (6)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. szeptember 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. október 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, hivatkozni kell bennük erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban – amennyiben szükséges – a hatóanyagként ciflufenamidot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott jelenlegi engedélyeket 2010. szeptember 30-ig módosítják vagy visszavonják. A tagállamok külön ellenőrzik a megadott időpontig, hogy az említett irányelv I. mellékletében meghatározott feltételek – az érintett hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelölt feltételek kivételével – a ciflufenamid esetében teljesülnek-e, és hogy az engedély jogosultja az irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval vagy a dossziéhoz való hozzáféréssel.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely egyedüli hatóanyagként, illetve a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2010. március 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként ciflufenamidot tartalmaz, a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvekkel összhangban a tagállamoknak újból el kell végezniük a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján és figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete ciflufenamidra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján határozzák meg, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek.
   E meghatározást követően a tagállamok:

               a)

               a ciflufenamidot egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség esetén legkésőbb 2011. szeptember 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               a ciflufenamidot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében szükség esetén 2011. szeptember 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a kérdéses anyago(ka)t a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő irányelv(ek)ben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

         4. cikk
   Ez az irányelv 2010. április 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 221., 2003.9.4., 42. o.

      (3)  A ciflufenamid hatóanyagnál felmerülő kockázatok felméréséről szóló peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés. Az EFSA 258. tudományos jelentése (2009), 1–99. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a táblázat a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név, azonosító szám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     Felvétel lejárata

                     Különös rendelkezések

                     „302

                     Ciflufenamid
                     CAS-szám: 180409-60-3
                     CIPAC-szám: 759

                     (Z)-N-[α-(ciklopropil-metoxiimino) – 2,3-difluor-6-(trifluor-metil)benzil]-2-fenil-acetamid

                     > 980 g/kg

                     2010. április 1.

                     2020. március 31.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2009. október 2-án véglegesített, a ciflufenamidra vonatkozó vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvíz védelmére, amennyiben a hatóanyagot érzékeny talaj és/vagy éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák.
                     Az engedély feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

         (1)  A hatóanyagok azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.) a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0067

Hivatalos Lap L 015 , 21/01/1998 o. 0014 - 0025

		Az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve(1997. december 15.)a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokrólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, 66. és 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],tekintettel az Európai Parlament 1993. január 22-i állásfoglalására a postai szolgáltatások egységes piacának fejlesztéséről szóló zöld könyvről [4],tekintettel a Tanács 1994. február 7-i állásfoglalására a közösségi postai szolgáltatásokról [5],a Szerződés 189b. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően, az egyeztető bizottság által 1997. november 7-én jóváhagyott együttes szövegtervezet figyelembevételével [6],(1) mivel a Szerződés 7a. cikkének megfelelően intézkedéseket kell hozni a belső piac megteremtése céljából; mivel ez a piac belső határok nélküli területből áll, amelyen biztosított az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;(2) mivel a belső piac megteremtése a postai ágazatban a Közösség gazdasági és szociális összetartása számára bizonyítottan fontos, amennyiben a postai szolgáltatások a hírközlés és kereskedelem lényeges eszközei;(3) mivel a Bizottság 1992. június 11-én a postai szolgáltatások egységes piacának fejlesztéséről szóló Zöld Könyvet és 1993. június 2-án a közösség postai szolgáltatásainak fejlesztésére vonatkozó iránymutatásokról egy közleményt nyújtott be;(4) mivel a Bizottság széles körű nyilvános konzultációkat folytatott a postai szolgáltatásoknak a Közösség érdeklődésére számot tartó vonatkozásairól, és a postai ágazatban érdekelt felek közölték észrevételeiket a Bizottsággal;(5) mivel az egyetemes postai szolgáltatások jelenlegi szintje és azok feltételei tagállamonként lényegesen eltérőek; mivel a teljesítmény, különösen a szolgáltatások színvonalát tekintve, a tagállamok között nagyon egyenlőtlen;(6) mivel a határokon átnyúló postai kapcsolatok nem mindig felelnek meg a szolgáltatást igénybe vevők és az európai állampolgárok elvárásainak, és a teljesítmény a Közösség határokon átnyúló postai szolgáltatásai vonatkozásában a szolgáltatás minőségét tekintve jelenleg nem kielégítő;(7) mivel a postai ágazatban megfigyelt egyenlőtlenségek jelentős kihatással vannak azokra a tevékenységágazatokra, amelyek különösen támaszkodnak a postai szolgáltatásokra, és ténylegesen akadályozzák a Közösség belső kohéziója irányában történő haladást, amennyiben a kellően magas színvonalú postai szolgáltatásoktól megfosztott régiók hátrányos helyzetbe kerülnek a levélkézbesítés és az áruterjesztés tekintetében egyaránt;(8) mivel a piac fokozatos és ellenőrzött liberalizálásának biztosítására lépéseket kell tenni, és azok alkalmazásában megfelelő egyensúlyra törekvő intézkedések szükségesek a Közösség egész területén mindenhol és – az egyetemes postai szolgáltatók kötelezettségeire és jogaira figyelemmel – magában a postai ágazatban a szolgáltatások szabad nyújtásának biztosítása érdekében;(9) mivel ezért közösségi szintű fellépés szükséges a postai ágazatra vonatkozó feltételek nagyobb összhangjának biztosítására, következésképpen lépéseket kell tenni a közös szabályok létrehozására;(10) mivel a szubszidiaritás elve szerint közösségi szinten egy sor általános irányelvet kell elfogadni, miközben a pontos eljárások meghatározása a tagállamok feladata, oly módon, hogy szabadon választják meg a saját körülményeikhez legjobban alkalmazkodó rendszert;(11) mivel közösségi szinten lényeges olyan egyetemes postai szolgáltatást garantálni, amely magában foglalja a meghatározott minőségű minimális szolgáltatási kört, amelyet elérhető áron minden felhasználó érdekében minden tagállamban nyújtani kell, függetlenül azok Közösségen belüli földrajzi elhelyezkedésétől;(12) mivel az egyetemes szolgáltatások célja az, hogy minden szolgáltatást igénybe vevőnek felkínálják a postai hálózat könnyű elérését, elsősorban elegendő számú hozzáférési pont biztosításával és a gyűjtések és kézbesítések gyakorisága tekintetében kielégítő feltételek biztosításával; mivel az egyetemes szolgáltatásnyújtásnak meg kell felelnie annak az alapvető szükségletnek, hogy a működés folyamatosságának biztosításával, azzal egyidejűleg továbbra is alkalmazkodnia kell a szolgáltatást igénybe vevők igényeihez, illetve igazságos és megkülönböztetésmentes elbánást kell számukra biztosítani;(13) mivel az egyetemes szolgáltatásnak a nemzeti szolgáltatásokra és a határokon átnyúló szolgáltatásokra is vonatkoznia kell;(14) mivel az egyetemes szolgáltatás igénybe vevőinek elegendő tájékoztatást kell kapniuk a kínált szolgáltatások köréről, az azok biztosítására és igénybevételére vonatkozó feltételekről, a nyújtott szolgáltatások minőségéről és a díjakról;(15) mivel ennek az irányelvnek az egyetemes szolgáltatásra vonatkozó rendelkezései nem érintik az egyetemes szolgáltatóknak azt a jogát, hogy az ügyfelekkel egyedi szerződéseket kössenek;(16) mivel a Szerződés szabályainak betartásával – és a szabályoknak a versenyre vonatkozó alkalmazása sérelme nélkül – fenntartott szolgáltatások körének megtartása indokoltnak tűnik azon az alapon, hogy az egyetemes szolgáltatást pénzügyileg kiegyensúlyozott feltételek között kell biztosítani; mivel a liberalizáció folyamata nem csökkentheti a vakok és csökkent látóképességű személyek számára a tagállamokban bevezetett ingyenes szolgáltatások folyamatos biztosítását;(17) mivel a 350 gramm vagy annál nagyobb tömegű levélküldemények a levélforgalomnak kevesebb mint 2 %-át, az állami szolgáltatók bevételeinek pedig kevesebb mint 3 %-át teszik ki; mivel az ártényező (az alapdíj ötszöröse) jobban lehetővé teszi a különbségtételt a fenntartott szolgáltatás és az expressz szolgáltatás között, amely liberalizált;(18) mivel tekintettel arra a tényre, hogy a lényegi különbség az expressz postaforgalom és az egyetemes postai szolgáltatások között az expressz szolgáltatások által biztosított (bármilyen formában jelentkező) és az ügyfelek által érzékelt hozzáadott értékben van, az érzékelt többletérték meghatározásának leghatékonyabb módja annak a többletárnak a megvizsgálása, amit az ügyfelek hajlandók megfizetni, azonban a fenntartott terület árhatárának sérelme nélkül, amelyet tiszteletben kell tartani;(19) mivel ideiglenes jelleggel indokolt lehetővé tenni a címzett reklámküldemények és a határokon átnyúló küldemények vonatkozásában, hogy a biztosított díj- és tömeghatárokon belül továbbra is fenntartott szolgáltatás lehessen; mivel a postai szolgáltatások belső piacának megvalósítása irányában tett újabb lépésként az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság az ágazat áttekintését követő javaslatára legkésőbb 2000. január 1-jéig dönt egyrészt a postai piac további fokozatos ellenőrzött liberalizálásáról, figyelemmel különösen a határokon átnyúló és a címzett reklámküldemények liberalizálására, másrészt a díj- és tömeghatárok további felülvizsgálatáról;(20) mivel közrendi és közbiztonsági okokból a tagállamoknak jogos érdekük fűződhet ahhoz, hogy egy vagy több általuk kijelölt intézményt a levélgyűjtő szekrények elhelyezésének jogával ruházzanak fel, közforgalmi útvonalak mentén; mivel ugyanilyen okokból nemzeti jogszabályaikkal összhangban jogosultak a származási országot jelölő postai bélyegek kibocsátásáért felelős személyt vagy személyeket, illetve azokat kijelölni, akik a bírósági vagy közigazgatási eljárások során igénybe vett ajánlott postai küldemények továbbításáért felelősek; mivel az európai uniós tagságot a 12 csillagos szimbólum használatával is jelölhetik;(21) mivel az új szolgáltatások (az olyan szolgáltatások, amelyek világosan elkülönülnek a hagyományos szolgáltatásoktól) és a dokumentumcsere nem képezi részét az egyetemes szolgáltatásnak, és következésképpen nincs indok arra, hogy azok az egyetemes szolgáltatók számára fenntartottak legyenek; mivel ez egyformán vonatkozik a saját kézbesítésre (postai szolgáltatások nyújtása olyan természetes vagy jogi személy által, aki a küldemény feladója, vagy ezeknek a küldeményeknek az összegyűjtése és szállítása egy olyan harmadik személy által, aki kizárólag ennek a személynek a nevében jár el), amely nem tartozik a szolgáltatások kategóriájába;(22) mivel a tagállamoknak képeseknek kell lenniük területükön megfelelő engedélyezési eljárásokkal szabályozni az olyan postai szolgáltatásokat, amelyek az egyetemes szolgáltatók számára nem fenntartottak; mivel azoknak az eljárásoknak áttekinthetőeknek, megkülönböztetéstől mentesnek, arányosaknak kell lenniük, és tárgyilagos ismérveken kell alapulniuk;(23) mivel a tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a választással, hogy az engedélyek megadását egyetemes szolgáltatási kötelezettségektől vagy egy olyan kompenzációs alapba történő hozzájárulástól tegyék függővé, amelynek célja, hogy az egyetemes szolgáltatás nyújtót olyan szolgáltatásokért ellentételezze, amelyek tisztességtelen pénzügyi terhet jelentenek; mivel a tagállamoknak az engedélyekben ki kell kötniük, hogy az engedélyezett tevékenységek nem sérthetik az egyetemes szolgáltatóknak a fenntartott szolgáltatásokra adott kizárólagos vagy különleges jogait; mivel a címzett reklámküldemény vonatkozásában ellenőrzési célból egy azonosítási rendszert lehet bevezetni ott, ahol a címzettreklámküldemény-forgalom liberalizált;(24) mivel a tagállamok által megállapított engedélyezési eljárások harmonizálásához szükséges intézkedéseket kell majd elfogadni, amelyek a közönség számára kereskedelmi alapon nyújtott nem fenntartott szolgáltatásokra vonatkoznak;(25) mivel – amennyiben az szükségesnek bizonyul – a tagállamokban intézkedéseket hoznak a nyilvános postai hálózathoz történő hozzáférésre vonatkozó feltételek átláthatóságának és megkülönböztetéstől mentes jellegének biztosítására;(26) mivel az egyetemes szolgáltatás megfelelő ellátásának biztosítása és a versenytorzulás elkerülése érdekében az egyetemes szolgáltatásra alkalmazott díjaknak objektíveknek, átláthatóaknak, megkülönböztetéstől menteseknek és a költségeken alapulónak kell lenniük;(27) mivel a Közösségen belüli határokon átnyúló postai szolgáltatás nyújtásáért járó díjazásnak – az Egyetemes Postaegyesület által meghatározott szabályokból következő minimális kötelezettségek sérelme nélkül – függenie kell attól, hogy a rendeltetési országban az egyetemes szolgáltatóknál felmerült szállítási költségek megtérüljenek; mivel a díjazásnak szolgáltatásminőségi célkitűzések által ösztönöznie kell a határokon átnyúló szolgáltatás javítását vagy fenntartását; mivel ez olyan alkalmas rendszereket tesz indokolttá, amelyek a költségek megfelelő megtérülését biztosítják, és amelyek kifejezetten az elért szolgáltatási minőséggel kapcsolatosak;(28) mivel a különböző fenntartott és nem fenntartott szolgáltatások vonatkozásában elkülönített elszámolások szü kségesek a különböző szolgáltatások tényleges költségeinek átláthatósága és annak biztosítása érdekében, hogy a fenntartott ágazatból a nem fenntartott ágazatba irányuló kereszttámogatások ne befolyásolják hátrányosan az utóbbi versenyfeltételeit;(29) mivel az előző három pontban rögzített elvek alkalmazásának biztosítása érdekében az egyetemes szolgáltatást nyújtóknak ésszerű határidőn belül olyan költség-elszámolási rendszereket kell bevezetniük, amelyek az átláthatóság rendje alapján önállóan ellenőrizhetők, aszerint hogy mely költségeket lehet a szolgáltatásokra felosztani; mivel ezek az előírások például a teljesen megosztott költségkalkuláció bevezetésével teljesíthetők; mivel az ilyen költségelszámolási rendszerek nem írhatók elő olyan körülmények között, amikor a nyílt verseny valódi feltételei fennállnak;(30) mivel figyelembe kell venni a szolgáltatást igénybe vevők érdekeit, akik magas színvonalú szolgáltatásra jogosultak; mivel ezért közösségi szinten mindent meg kell tenni a nyújtott szolgáltatás minőségének javításáért és erősítéséért; mivel az ilyen minőségjavulások azt igénylik, hogy a tagállamok olyan előírásokat állapítsanak meg, amelyeket az egyetemes szolgáltatóknak az egyetemes szolgáltatás részét képező szolgáltatások tekintetében el kell érniük vagy felül kell múlniuk;(31) mivel a szolgáltatást igénybe vevők által elvárt szolgáltatás minősége a nyújtott szolgáltatások lényeges elemét jelenti; mivel az ilyen szolgáltatás minőségének és az elért minőségi színvonalnak az értékelési szabványait a szolgáltatást igénybe vevők érdekében közzé kell tenni; mivel rendelkezésre álló összehangolt szolgáltatásiminőség-előírásoknak és a mérésre vonatkozó közös módszernek kell léteznie ahhoz, hogy a szolgáltatási minőség közelítését a Közösségen belül mindenhol értékelni lehessen;(32) mivel a közösségi szabványokkal összeegyeztethető nemzeti minőségi előírásokat kell a tagállamoknak meghatározniuk; mivel a Közösségen belüli határokon átnyúló, két különböző tagállam legalább két egyetemes szolgáltatójának együttes erőfeszítéseit igénylő szolgáltatások esetén a minőségi szabványokat közösségi szinten kell meghatározni;(33) mivel ezeknek a szabványoknak a teljesítését rendszeres időközönként és összehangolt alapon önállóan ellenőrizni kell; mivel a szolgáltatást igénybe vevőknek rendelkezniük kell azzal a joggal, hogy az ellenőrzés eredményéről tájékoztatást kapjanak, és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy korrekciós intézkedést hozzanak ott, ahol ezek az eredmények azt mutatják, hogy az előírásokat nem teljesítik;(34) mivel a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv [7] vonatkozik a postai szolgáltatókra;(35) mivel a szolgáltatás minőségének javításával szemben támasztott igény azt jelenti, hogy a vitákat gyorsan és hatékonyan kell rendezni; mivel a nemzeti és közösségi jogszabályok értelmében rendelkezésre álló jogorvoslat formáin túl biztosítani kell a panaszok kezelésének olyan rendjét, amelynek áttekinthetőnek, egyszerűnek és olcsónak kell lennie, és lehetővé kell tennie, hogy minden érdekelt fél abban részt vegyen;(36) mivel a postai hálózatok összekapcsolásának fejlődése és a szolgáltatást igénybe vevők érdeke megkívánja a műszaki szabványosítás ösztönzését; mivel a műszaki szabványosítás nélkülözhetetlen a nemzeti hálózatok közti átjárhatóság előmozdításához és a hatékony közösségi egyetemes szolgáltatáshoz;(37) mivel az európai harmonizációról szóló útmutatások úgy rendelkeznek, hogy a szakosított műszaki szabványosítási tevékenységekkel az Európai Szabványügyi Bizottságot kell megbízni;(38) mivel egy bizottságot kell felállítani, amely segíti a Bizottságot ennek az irányelvnek a végrehajtásában, különösen a közösségi határokon átnyúló szolgáltatás és műszaki szabványosítás minőségére vonatkozó intézkedések kidolgozásán folyó jövőbeli munka tekintetében;(39) mivel az egyetemes szolgáltatás megfelelő működésének biztosítása, illetve a nem fenntartott ágazatban a torzulásmentes verseny biztosítása érdekében fontos egyrészről a szabályozó, másrészről pedig a szolgáltató feladatait különválasztani; mivel egyetlen postai szolgáltató sem lehet egy személyben ítélkező és érdekelt fél; mivel a tagállam feladata meghatározni az egy vagy több nemzeti szabályozóhatóság alapszabályát, amely hatóságokat erre a célra kijelölt állami hatóságokból vagy független testületekből lehet kiválasztani;(40) mivel a harmonizált feltételeknek a postai szolgáltatások belső piacának működésére gyakorolt hatásai egy felmérés tárgyát kell, hogy képezzék; mivel ezért a Bizottság a hatálybalépés napját követő három éven belül, de semmi esetre sem később, mint 2000. december 31., jelentést terjeszt be az Európai Parlament és a Tanács részére, egyrészt ennek az irányelvnek az alkalmazásáról, beleértve az ágazat fejleményeire vonatkozó megfelelő tájékoztatást, különösen a gazdasági, társadalmi, foglalkoztatási és műszaki szempontokat tekintve, másrészt a szolgáltatás minőségéről;(41) mivel az irányelv nem befolyásolja a Szerződés, különösen pedig annak a versenyről és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról szóló szabályainak alkalmazását;(42) mivel semmi sem akadályozza meg a tagállamokat sem abban, hogy olyan intézkedéseket tartsanak hatályban vagy vezessenek be, amelyek liberálisabbak, mint amelyekről ez az irányelv rendelkezik, sem pedig abban, hogy – amenynyiben ezt az irányelvet hatályon kívül helyezik – olyan intézkedéseket tartsanak hatályban, amelyeket annak végrehajtása érdekében vezettek be, minden esetben azzal, hogy ezeknek az intézkedéseknek a Szerződéssel összeegyeztethetőknek kell lenniük;(43) mivel célszerű, hogy ez az irányelv 2004. december 31-ig legyen hatályban, hacsak az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján másként nem határoz;(44) mivel ez az irányelv nem vonatkozik egyetlen olyan tevékenységre sem, amely a közösségi jog hatályán kívül esik, mint például azok, amelyekről az Európai Unióról szóló szerződés V. és VI. címe rendelkezik, és semmi esetre sem a közbiztonságot, honvédelmet, állambiztonságot érintő tevékenységekre (beleértve az állam gazdasági jólétét, amikor a tevékenységek állambiztonsági ügyekre vonatkoznak), és az államnak a büntetőjog terén végzett tevékenységére;(45) mivel ez az irányelv olyan vállalkozások esetében, amelyeket nem a Közösségben alapítottak, semmi esetre sem gátolja a közösségi jogszabályok és a meglévő nemzetközi kötelezettségek szerinti intézkedések elfogadását, amelyeknek az a célja, hogy a tagállamok állampolgárai harmadik országokban hasonló elbánást élvezzenek; mivel a közösségi vállalkozásoknak harmadik országokban olyan elbánásban és hozzáférésben kell részesülniük, amely közösségi értelemben ahhoz az elbánáshoz és piacra jutáshoz mérhető, amelyre az érintett országok állampolgárai jogosultak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. FEJEZETCélkitűzés és hatály1. cikkEz az irányelv közös szabályokat állapít meg a következők vonatkozásában:- a Közösségen belüli egyetemes postai szolgáltatások nyújtása,- szempontok, amelyek meghatározzák az egyetemes szolgáltatók számára fenntartható szolgáltatásokat és a nem fenntartott szolgáltatások nyújtására vonatkozó feltételeket,- az egyetemes szolgáltatás díjmegállapítási elvei és elszámolásának átláthatósága,- az egyetemes szolgáltatás minőségi szabványainak meghatározása és egy olyan rendszer felállítása, amely biztosítja ezeknek a szabványoknak a teljesítését,- a műszaki szabványok harmonizálása,- független nemzeti szabályozóhatóságok létrehozása.2. cikkEnnek az irányelvnek a céljaira a következő meghatározások alkalmazandók:1. postai szolgáltatások: olyan szolgáltatások, amelyek postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését foglalják magukban;2. nyilvános postai hálózat: az a szervezeti rendszer és mindennemű forrás, amelyet az egyetemes szolgáltatásnyújtó(k) különösen a következő célokból vesz(nek) igénybe:- az egyetemes szolgáltatási kötelezettséggel érintett postai küldemények gyűjtése a hozzáférési pontokról az egész területen,- ezeknek a küldeményeknek a postai hálózati hozzáférési pontról a feldolgozó központba történő eljuttatása és kezelése,- a küldeményeken feltüntetett címekre történő kézbesítése;3. hozzáférési pontok: fizikai eszközök, beleértve a közönség számára a közforgalmi útvonalon vagy az egyetemes szolgáltatásnyújtó helyiségeiben biztosított levélgyűjtő szekrényeket, ahol az ügyfelek a nyilvános postai hálózatban postai küldeményeket helyezhetnek el;4. gyűjtés: a hozzáférési pontokon feladott postai küldemények összegyűjtési művelete;5. szétosztás: a feldolgozó központban a válogatástól kezdődő és a postai küldeményeknek azok címzettjeihez történő kézbesítéséig tartó folyamat;6. postai küldemény: abban a végleges formában megcímzett küldemény, amelyben az egyetemes szolgáltatónak azt továbbítania kell. A levélküldeményeken kívül ilyen küldeményekbe beletartozhatnak például a könyvek, a katalógusok, a hírlapok, a folyóiratok és a kereskedelmi értéket képviselő vagy nem képviselő árut tartalmazó postai csomagok;7. levélküldemény: bármilyen fizikai adathordozón rögzített, illetőleg írásos formában megjelenített közlemény, amelyet a feladó által magán a küldeményen vagy annak csomagolásán megjelölt címre kell kézbesíteni. Könyvek, katalógusok, hírlapok és folyóiratok nem tekintendők levélküldeménynek;8. címzett reklámküldemény: olyan közlemény, amely kizárólag hirdetést, üzletszerzési vagy reklámanyagot tartalmaz, és a címzett nevén, címén és irányítószámán és egyéb, az üzenet jellegét nem módosító változtatásokon kívül azonos üzenetet tartalmaz, amelyet nagyszámú címzettnek küldenek, és a feladó által magán a küldeményen vagy a csomagoláson megjelölt címre kell továbbítani és kézbesíteni. Az egyes tagállamokon belül a nemzeti szabályozóhatóság értelmezi a "nagyszámú címzett" kifejezést, és megfelelő meghatározást tesz közzé. Jegyzékek, számlák, pénzügyi kivonatok és egyéb, nem egyforma üzenetek nem tekinthetők címzett reklámküldeménynek. A címzett reklámküldeményt azonos csomagoláson belül más küldeményekkel kombináló közlemények nem tekinthetők címzett reklámküldeménynek. A címzett reklámküldeménybe beletartozik a határokon átnyúló, illetve a belföldi címzett reklámküldemény is.9. ajánlott küldemény: olyan szolgáltatás, amely átalánydíj formájában felelősséget vállal elvesztés, lopás vagy sérülés kockázata ellen, és a feladó számára kérésre, ahol szükséges, bizonyítékkal szolgál arról, hogy a küldeményt feladta, és/vagy azt a címzetthez kikézbesítették;10. biztosított küldemény: olyan szolgáltatás, amely a postai küldeményt a feladó által megjelölt értékig elvesztés, lopás vagy sérülés esetére biztosítja;11. határokon átnyúló küldemény: egy másik tagállamból érkező vagy oda irányuló vagy egy harmadik országból érkező vagy oda irányuló postai küldemény;12. dokumentumcsere: eszközök biztosítása, beleértve alkalmi helyiségek rendelkezésre bocsátását, illetve harmadik fél által történő szállítást, amely lehetővé teszi a saját kézbesítést postai küldeményeknek a szolgáltatásra előfizető felhasználók között történő kölcsönös cseréjével;13. egyetemes szolgáltató: köz- vagy magánszervezet, amely egyetemes postai szolgáltatásokat vagy azok egy részét nyújtja egy tagállamban, amelyeket a 4. cikkel összhangban a Bizottságnak bejelentettek;14. engedélyek: minden olyan engedély – az alábbiakban meghatározottak szerinti "általános engedély" vagy "egyedi jogosítvány" formájában –, amely a postai ágazatra jellemző jogokat és kötelezettségeket rögzíti, és lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy postai szolgáltatásokat nyújtsanak és, ahol szükséges, postai hálózatokat létesítsenek és/vagy működtessenek ilyen szolgáltatások nyújtásához:- "általános engedély" az olyan engedély – függetlenül attól, hogy annak szabályozása "csoportos engedéllyel" vagy általános törvény alapján történik, és függetlenül attól, hogy az ilyen szabályozáshoz szükséges-e bejegyzési vagy bejelentési eljárás –, amely nem írja elő az érintett vállalkozás számára, hogy az engedélyből fakadó jogok gyakorlása előtt a nemzeti szabályozóhatóság egyértelmű határozatát szerezze be,- "egyedi jogosítvány" az olyan engedély, amelyet valamely nemzeti szabályozóhatóság bocsát ki, és amely valamely vállalkozásnak konkrét jogokat ad, vagy amely a vállalkozás tevékenységét az általános engedélyt kiegészítő külön kötelezettségeknek veti alá, ahol szükséges, amikor is a vállalkozás mindaddig nem jogosult jogainak gyakorlására, amíg a nemzeti szabályozóhatóságtól a határozatot meg nem kapta;15. végdíjak: az egyetemes szolgáltató díjazása azon beérkező, határokon átnyúló postai küldemények kézbesítéséért, amelyek egy másik tagállamból vagy egy harmadik országból érkeznek;16. feladó: az a természetes vagy jogi személy, akitől a postai küldemény származik;17. szolgáltatást igénybe vevők: bármely természetes vagy jogi személy, aki az egyetemes postai szolgáltatásból feladóként vagy címzettként részesedik;18. nemzeti szabályozóhatóság: az egyes tagállamokban az a testület vagy azok a testületek, amelyet vagy amelyeket a tagállam többek között ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó szabályozófeladatokkal megbíz;19. alapvető követelmények: olyan általános, nem gazdasági okok, amelyek egy tagállamot arra késztethetnek, hogy a postai szolgáltatások ellátására feltételeket szabjon. Ezek az okok a levelezéssel kapcsolatos titoktartás, a hálózat biztonsága, ami a veszélyes áruk szállítását illeti és, ahol indokolt, az adatvédelem, a környezetvédelem és a területrendezés.Az adatvédelembe tartozhat a személyes adatok védelme, a továbbított vagy tárolt adatokkal kapcsolatos titoktartás és a magánélet védelme.2. FEJEZETEgyetemes szolgáltatás3. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a szolgáltatást igénybe vevők élvezzék az egyetemes szolgáltatáshoz való jogot, amely magában foglalja a meghatározott minőségű postai szolgáltatás állandó biztosítását területük minden pontján, minden felhasználó számára elérhető áron.(2) E célból a tagállamok lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a közönség-kapcsolati pontok és a hozzáférési pontok sűrűsége vegye figyelembe a szolgáltatást igénybe vevők igényeit.(3) Lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy – a nemzeti szabályozóhatóságok által kivételesnek tartott körülményeket vagy földrajzi helyzetet kivéve – az egyetemes szolgáltató vagy szolgáltatók minden munkanapon és a hét legalább öt napján legkevesebb:- egyszeri gyűjtést,- egyszeri házhoz kézbesítést bármely természetes vagy jogi személy lakásába vagy helyiségébe – vagy a nemzeti szabályozóhatóság megítélése szerinti feltételek alapján eltéréssel – megfelelő berendezések útján garantáljon vagy garantáljanak.A nemzeti szabályozóhatóság által e bekezdéssel összhangban biztosított kivételt vagy eltérési lehetőséget a Bizottsággal és minden nemzeti szabályozóhatósággal közölni kell.(4) Az egyes tagállamok elfogadják azokat az intézkedéseket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy az egyetemes szolgáltatás legalább a következő lehetőségeket biztosítsa:- legfeljebb két kilogramm tömegű postai küldemények gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése,- legfeljebb 10 kilogramm tömegű postai csomagok gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése,- ajánlott küldeményekre és biztosított küldeményekre vonatkozó szolgáltatások.(5) A nemzeti szabályozóhatóságok a postai csomagok vonatkozásában az egyetemes szolgáltatás terjedelmének tömeghatárát bármely, 20 kilogrammot meg nem haladó tömegre felemelhetik, és az ilyen csomagok házhoz kézbesítésére vonatkozóan külön intézkedéseket határozhatnak meg.A postai csomagok egy adott tagállam által meghatározott egyetemes szolgáltatási körének tömeghatárától függetlenül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a más tagállamból érkező és legfeljebb 20 kilogramm tömegű postai csomagokat területükön kézbesítsék.(6) A kérdéses postai küldemények legkisebb és legnagyobb méretei azok, amelyeket a Egyetemes Postaegyesület által elfogadott egyezmény és a Postacsomag-megállapodás határoz meg.(7) Az ebben a cikkben meghatározott egyetemes szolgáltatás a nemzeti és a határokon átnyúló szolgáltatásokra egyaránt vonatkozik.4. cikkAz egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy az egyetemes szolgáltatás biztosított legyen, és tájékoztatják a Bizottságot ennek a kötelezettségnek a teljesítéséhez megtett intézkedésekről és különösen az egyetemes szolgáltató(k) személyéről. Az egyes tagállamok határozzák meg és teszik közzé a közösségi joggal összhangban az egyetemes szolgáltató(k)ra ruházott kötelezettségeket és jogokat.5. cikk(1) Az egyes tagállamok intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy az egyetemes szolgáltatás ellátása megfeleljen a következő követelményeknek:- olyan szolgáltatást nyújtson, amely biztosítja az alapvető követelményeknek való megfelelést,- azonos szolgáltatást nyújtson hasonló feltételekkel rendelkező szolgáltatást igénybe vevőknek,- a szolgáltatást a megkülönböztetés bármely formájától mentesen tegye elérhetővé, különösen politikai, vallási vagy ideológiai megkülönböztetés nélkül,- a szolgáltatást csak el nem hárítható, rendkívüli esetekben lehessen szüneteltetni vagy megszüntetni,- a műszaki, gazdasági és társadalmi adottságok és a szolgáltatást igénybe vevők igényeinek megfelelően fejlődjön.(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem zárják ki azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamok a Szerződés, különösen annak 36. és 56. cikke által elismert közérdekre vonatkozó követelmények szerint tesznek, többek között a közerkölcsre, a közbiztonságra vonatkozóan, beleértve a bűnügyi nyomozást és a közrendet.6. cikkA tagállamok lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a szolgáltatást igénybe vevők az egyetemes szolgáltató(k)tól rendszeresen megfelelően részletes és naprakész tájékoztatást kapjanak a kínált egyetemes szolgáltatások konkrét feltételeiről, különösen a szolgáltatások igénybevételének feltételeire, illetve az árakra és a minőségi szabványok színvonalára vonatkozóan. A tájékoztatást megfelelő módon közzé kell tenni.A tagállamok ezen irányelv hatálybalépésének napját követő 12 hónapon belül értesítik a Bizottságot, hogy az első bekezdéssel összhangban közzéteendő tájékoztatást hogyan hozták nyilvánosságra. Minden későbbi módosítást haladéktalanul közölnek a Bizottsággal.3. FEJEZETA fenntartható szolgáltatások harmonizációja7. cikk(1) Az egyetemes szolgáltatás fenntartásához szükséges mértékben az egyetemes szolgáltató(k) számára az egyes tagállamok által fenntartható szolgáltatások: a belföldi levélküldemények gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése függetlenül attól, hogy a kézbesítés soron kívüli vagy sem, amelynek ára kevesebb mint a leggyorsabb szabvány kategória első súlyosztályában a levélküldeményre vonatkozó közszolgáltatói díj ötszöröse, ahol ilyen kategória van, amennyiben 350 grammnál kisebb súlyúak. A vakok és csökkent látóképességűek ingyenes postai szolgáltatásai esetén a tömeg- és díjkorlátozások alóli kivételek megengedettek.(2) Az egyetemes szolgáltatás fenntartásához szükséges mértékben a határokon átnyúló posta és a címzett reklámküldemény az (1) bekezdésben meghatározott díj- és tömeghatárokon belül továbbra is fenntartható.(3) A postai szolgáltatások belső piacának kiteljesedése irányában tett újabb lépésként az Európai Parlament és a Tanács legkésőbb 2000. január 1-jéig és a Bizottság hatáskörének sérelme nélkül dönt a postai piac további fokozatos és ellenőrzött liberalizálásáról – különösen a határokon átnyúló és a címzett reklámküldemény liberalizálására való tekintettel –, illetve a 2003. január 1-jétől hatályos díj és tömeghatárok további felülvizsgálatáról, figyelembe véve azokat a fejleményeket, különösen a gazdasági, társadalmi és műszaki fejleményeket, amelyek addig az időpontig bekövetkeztek, figyelembe véve továbbá az egyetemes szolgáltató(k) pénzügyi egyensúlyát az irányelv céljainak további érvényesítésére való tekintettel.A döntések a Bizottság javaslatán alapulnak, amelyet 1998 végéig kell benyújtani az ágazat felülvizsgálatát követően. A Bizottság kérésére a tagállamok rendelkezésre bocsátják a felülvizsgálat elvégzéséhez szükséges összes információt.(4) A dokumentumcsere nem fenntartható szolgáltatás.8. cikkA 7. cikk rendelkezései nem érintik a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy nemzeti jogszabályaik szerint megszervezzék a közforgalmi útvonalak mentén levélgyűjtő szekrények elhelyezését, a postai bélyegek kibocsátását, illetve a bírósági vagy közigazgatási eljárások során igénybe vett ajánlott postai szolgáltatásokat.4. FEJEZETA nem fenntartott szolgáltatásokra és a hálózat hozzáférhetőségére vonatkozó feltételek9. cikk(1) A 3. cikkben meghatározottak szerinti egyetemes szolgáltatásokon kívül eső, nem fenntartott szolgáltatások vonatkozásában a tagállamok az alapkövetelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében szükséges mértékig általános engedélyeket vezethetnek be.(2) A 3. cikkben meghatározottak szerinti egyetemes szolgáltatásokon belüli, nem fenntartott szolgáltatások vonatkozásában a tagállamok az alapkövetelményeknek való megfelelés biztosítása és az egyetemes szolgáltatás védelme érdekében szükséges mértékű engedélyezési eljárásokat vezethetnek be, beleértve az egyedi jogosítványokat.Az engedély megadása:- adott esetben az egyetemes szolgáltatási kötelezettségektől függővé tehető,- ha szükséges, az adott szolgáltatások minőségére, hozzáférhetőségére és teljesítésére vonatkozó követelményeket szabhat,- attól a kötelezettségtől tehető függővé, hogy az egyetemes szolgáltatók számára a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében biztosított kizárólagos vagy különleges jogaikat nem lehet megsérteni.(3) Az (1) és (2) bekezdésben ismertetett eljárásoknak áttekinthetőeknek, megkülönböztetéstől menteseknek és arányosaknak kell lenniük, és tárgyilagos ismérveken kell alapulniuk. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély egészben vagy részben történő megtagadásának okait a kérelmezővel közöljék, és számára jogorvoslatot biztosítsanak.(4) Az egyetemes szolgáltatás védelme érdekében, ha valamely tagállam úgy dönt, hogy az irányelvben foglaltak szerinti egyetemes szolgáltatási kötelezettségek az egyetemes szolgáltatóra nézve méltánytalan pénzügyi terhet jelentenek, létrehozhat egy kompenzációs alapot, amelyet ebből a célból a kedvezményezettől vagy kedvezményezettektől független szerv kezel. Ebben az esetben az engedély megadását egy olyan kötelezettségtől teheti függővé, hogy az alapba anyagi hozzájárulást kell befizetni. A tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy az átláthatóság, megkülönböztetésmentesség és arányosság elveit a kompenzációs alap létrehozásánál, illetve az anyagi hozzájárulás szintjének meghatározásánál tiszteletben tartsák. Ilyen módon csak a 3. cikkben meghatározott szolgáltatásokat lehet finanszírozni.(5) A tagállamok rendelkezhetnek a címzett reklámküldemény olyan azonosítási rendszeréről, amely lehetővé teszi ezeknek a szolgáltatásoknak az ellenőrzését, ahol azok liberalizáltak.10. cikk(1) Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata és a Szerződés 57. cikkének (2) bekezdése, 66. és 100a. cikke alapján eljárva meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek a 9. cikkben említett, a nem fenntartott postai szolgáltatások közönség részére kereskedelmi alapokon történő nyújtására vonatkozó eljárások harmonizációjához szükségesek.(2) Az (1) bekezdésben említett harmonizációs intézkedések különösen érintik a postai szolgáltató által figyelembe veendő szempontokat és eljárásokat, ezeknek a szempontoknak és eljárásoknak a közzétételi módját, illetve a követendő fellebbviteli eljárásokat.11. cikkAz Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata és a Szerződés 57. cikkének (2) bekezdése, 66. és 100a. cikke alapján eljárva meghozza azokat a harmonizációs intézkedéseket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a felhasználók és az egyetemes szolgáltató(k) a postai hálózathoz olyan feltételekkel férjenek hozzá, amelyek áttekinthetők és megkülönböztetéstől mentesek.5. FEJEZETA díjazás alapelvei és az elszámolások átláthatósága12. cikkA tagállamok lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy az egyetemes szolgáltatás részét képező egyes szolgáltatások díjai megfeleljenek a következő elveknek:- a díjaknak megfizethetőnek kell lenniük, és olyanoknak, hogy valamennyi szolgáltatást igénybe vevő hozzáférjen a szolgáltatásokhoz,- az áraknak a költségeken kell alapulniuk; a tagállamok határozhatnak úgy, hogy nemzeti területükön mindenhol egységes díjakat kell alkalmazni,- az egységes tarifa alkalmazása nem zárja ki az egyetemes szolgáltatásnyújtó(k)nak azt a jogát, hogy a díjakra vonatkozóan az ügyfelekkel egyéni megállapodásokat kössön,- a díjaknak átláthatóaknak és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük.13. cikk(1) A tagállamok az egyetemes szolgáltatás határokon átnyúló biztosítása érdekében egyetemes szolgáltatásnyújtóikat arra ösztönzik, hogy a Közösségen belüli határokon átnyúló postaforgalom végdíjairól szóló megállapodásaikban gondoskodjanak arról, hogy a következő elveket tiszteletben tartsák:- a végdíjakat a beérkező határokon átnyúló posta feldolgozási és kézbesítési költségeihez viszonyítva rögzítik,- a díjazás mértékét az elért szolgáltatás minőségéhez kell viszonyítani,- a végdíjak átláthatóknak és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük.(2) Ezeknek az elveknek a végrehajtása tartalmazhat olyan átmeneti intézkedéseket, amelyek célja az, hogy megakadályozzák a postai piacok indokolatlan megzavarását vagy a gazdasági szereplőkre gyakorolt kedvezőtlen következményeket, amennyiben a származási és érkezési országok szolgáltatói megállapodást kötöttek. Ezeknek a megállapodásoknak azonban a célkitűzések eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódniuk.14. cikk(1) A tagállamok megteszik azokat az intézkedéseket, amelyek ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől számított két éven belül annak biztosításához szükségesek, hogy az egyetemes szolgáltatók elszámolása az e cikkben foglalt rendelkezésekkel összhangban történjen.(2) Az egyetemes szolgáltatók saját belső elszámolási rendszerükben külön számlát vezetnek egyrészről legalább minden, a fenntartott ágazaton belüli szolgáltatás, másrészről pedig a nem fenntartott szolgáltatások vonatkozásában. A nem fenntartott szolgáltatások számláinak egyértelmű különbséget kell tenniük azon szolgáltatások között, amelyek az egyetemes szolgáltatás részét képezik, illetve azon szolgáltatások között, amelyek nem. Az ilyen belső számviteli rendszerek a következetesen alkalmazott és egyértelműen bizonyítható költségelszámolási elvek alapján működnek.(3) A (2) bekezdésben említett elszámolási rendszerek a (4) bekezdés sérelme nélkül az egyes fenntartott és nem fenntartott szolgáltatásokra a költségeket a következőképpen osztják fel:a) az egy adott szolgáltatásra közvetlenül felhasználható költségeket arra használják fel;b) a közös költségeket, azaz azokat a költségeket, amelyeket egy adott szolgáltatásra közvetlenül nem lehet felhasználni, a következőképpen osztják fel:i. ahol lehet, a közös költségeket a közvetlen eredetük elemzése alapján osztják fel;ii. ha a közvetlen költségelemzés nem lehetséges, a közösköltség-kategóriákat egy másik olyan költségkategóriával vagy költségkategóriák csoportjával való közvetett kapcsolat alapján osztják fel, amelyek vonatkozásában a közvetlen hozzárendelés vagy kijelölés lehetséges; a közvetett kapcsolat összehasonlítható költségszerkezeten alapszik;iii. ha a költségfelosztásra sem közvetlen, sem közvetett módszer nem alkalmazható, a költségkategóriát egy általános osztótényező alapján osztják fel, amelynek kiszámítása egyrészről a közvetlenül vagy közvetve az egyes fenntartott szolgáltatásokra, másrészről pedig az egyéb szolgáltatásokhoz rendelt vagy kijelölt összes kiadás arányának felhasználásával történik.(4) Egyéb költségelszámolási rendszereket csak akkor lehet alkalmazni, ha azok megfelelnek a (2) bekezdésnek és a nemzeti szabályozóhatóság azokat jóváhagyta. A Bizottságot az alkalmazásuk előtt tájékoztatják.(5) A nemzeti szabályozóhatóságok gondoskodnak arról, hogy a (3) vagy (4) bekezdésben ismertetett valamelyik költségelszámolási rendszernek való megfelelést egy olyan szerv ellenőrizze, amely az egyetemes szolgáltatótól független. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megfelelőségi nyilatkozatot rendszeresen közzétegyék.(6) A nemzeti szabályozóhatóság kellő részletességgel folyamatosan rendelkezésre bocsátja az egyetemes szolgáltató által alkalmazott költségelszámolási rendszerekre vonatkozó információkat, és ezeket az információkat kérésre a Bizottsághoz beterjeszti.(7) Kérésre az ezekről a rendszerekről szóló részletes számviteli információkat a nemzeti szabályozóhatóság bizalmasan bocsátja a Bizottság rendelkezésére.(8) Amennyiben egy adott tagállam a 7. cikk értelmében fenntartható szolgáltatások közül egyet sem tartott fenn, és az egyetemes szolgáltatás számára a 9. cikk (4) bekezdése értelmében megengedett kompenzációs alapot sem létesített, és amennyiben a nemzeti szabályozóhatóság meggyőződött arról, hogy a tagállamban egyetlen kijelölt egyetemes szolgáltatásnyújtó sem részesül burkolt vagy egyéb módon állami támogatásban, a nemzeti szabályozóhatóság dönthet úgy, hogy e cikk (2), (3), (4), (5), (6) és (7) bekezdésének követelményeit nem alkalmazza. A nemzeti szabályozóhatóság minden ilyen döntésről tájékoztatja a Bizottságot.15. cikkValamennyi egyetemes szolgáltató elszámolását a kereskedelmi vállalkozásokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályokkal összhangban állítják össze, egy független könyvvizsgáló által történő auditálásra benyújtják, és közzéteszik.6. FEJEZETA szolgáltatások minősége16. cikkA tagállamok biztosítják, hogy, a jó minőségű postai szolgáltatás biztosítása érdekében, az egyetemes szolgáltatás vonatkozásában a szolgáltatási minőség szabályait meghatározzák, és közzéteszik.A minőségi szabványok különösen az átfutási időre és a szolgáltatások rendszerességére és megbízhatóságára vonatkoznak.Ezeket a szabványokat meghatározzák:- belföldi szolgáltatás esetén a tagállamok,- Közösségen belüli, határokon átnyúló szolgáltatások (lásd melléklet) esetén az Európai Parlament és a Tanács. Ezeknek az előírásoknak a műszaki fejlődéshez vagy a piaci fejlődéséhez történő igazítása a 21. cikkben megállapított eljárás szerint történik.Évente legalább egyszer a 21. cikkben meghatározott eljárás szerint megállapítandó szabványosított feltételekkel olyan külső szervek, amelyeknek az egyetemes szolgáltatásnyújtókkal semmilyen kapcsolatuk sincs, független teljesítmény-ellenőrzést hajtanak végre, és azt évente legalább egyszer jelentés formájában közzéteszik.17. cikkA tagállamok minőségi szabványokat állapítanak meg a belföldi postai küldeményekre vonatkozóan, és gondoskodnak arról, hogy azok megfeleljenek azoknak, amelyeket a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatásokra határoztak meg.A tagállamok belföldi szolgáltatásra vonatkozó minőségi szabványaikról tájékoztatják a Bizottságot, amely azokat a 18. cikkben említett Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatásokra vonatkozó előírásokkal azonos módon teszi közzé.A nemzeti szabályozóhatóságok gondoskodnak arról, hogy a független teljesítmény-ellenőrzést a 16. cikk negyedik albekezdése szerint végezzék, az eredmények megalapozottak legyenek és, ahol szükséges, korrekciós intézkedést hozzanak.18. cikk(1) A 16. cikkel összhangban a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatásokra vonatkozó minőségi szabványokat a melléklet határozza meg.(2) Amennyiben az infrastruktúrával vagy földrajzzal kapcsolatos kivételes helyzetek úgy kívánják, a nemzeti szabályozóhatóságok a mellékletben biztosított minőségi szabványok alóli mentességekről határozhatnak. Amennyiben a nemzeti szabályozóhatóságok ilyen módon mentességekről határoznak, arról a Bizottságot haladéktalanul tájékoztatják. A Bizottság az előző 12 hónap alatt kapott bejelentésekről készült éves jelentést tájékoztatásra beterjeszti a 21. cikk értelmében létrehozott bizottságnak.(3) A Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétesz minden, a Közösségen belüli határokon átnyúló minőségi szabványokon végrehajtott korrekciót, és lépéseket tesz a teljesítmény színvonala rendszeres független ellenőrzésének és közzétételének biztosítására, amelyek igazolják a szabványoknak való megfelelőséget és az elért fejlődést. A nemzeti szabályozóhatóságok biztosítják, hogy korrekciós intézkedéseket hoznak, ahol szükséges.19. cikkA tagállamok biztosítják, hogy a szolgáltatást igénybe vevők panaszainak kezelésére átlátható, egyszerű és olcsó eljárásokat dolgozzanak ki, különösen azon esetekben, amelyek elveszéssel, lopással, sérüléssel vagy a szolgáltatás minőségi szabványainak való meg nem feleléssel járnak.A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy ezek az eljárások lehetővé tegyék a viták méltányos és azonnali rendezését, indokolt esetben visszatérítési és/vagy kártérítési rendszer biztosításával.A nemzeti és közösségi jogszabályok értelmében fennálló egyéb jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy az egyénileg vagy – amennyiben a nemzeti jogszabályok megengedik – a szolgáltatást igénybe vevők és/vagy fogyasztók érdekeit képviselő szervezetekkel együttesen eljáró ügyfelek az illetékes nemzeti hatóságok elé vigyenek olyan ügyeket, amikor a szolgáltatást igénybe vevők egyetemes szolgáltatásnyújtóval szembeni panaszait nem rendezték kielégítően.A 16. cikkel összhangban a tagállamok biztosítják, hogy az egyetemes szolgáltatók a teljesítményük ellenőrzéséről szóló éves jelentéssel együtt közzétegyék a panaszok számát és azt, hogy azokat hogyan intézték el.7. FEJEZETMűszaki szabványok harmonizációja20. cikkA műszaki szabványok harmonizációja tovább folytatódik, különösen a felhasználók érdekeinek figyelembevételével.Az Európai Szabványügyi Bizottság megbízást kap arra, hogy a műszaki szabványok és szabályzatok területén történő tájékoztatási eljárás megállapításáról szóló, 1983. március 28-i 83/189/EGK tanácsi irányelvben [8] rögzített elvek alapján kapott visszajelzések alapján dolgozza ki a postai ágazatra érvényes műszaki szabványokat.A munka figyelembe veszi a nemzetközi szinten elfogadott harmonizációs intézkedéseket, különösen azokat, amelyeket az Egyetemes Postaegyesületen belül határoztak el.A vonatkozó előírásokat évente egyszer az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszik.A tagállamok biztosítják, hogy az egyetemes szolgáltatók, ahol szükséges, a szolgáltatást igénybe vevők érdekében, különösen pedig akkor, amikor a 6. cikkben említett információkat szolgáltatják, hivatkozzanak a Hivatalos Lapban közzétett szabványokra.A 21. cikkben meghatározott bizottság folyamatos tájékoztatást kap az Európai Szabványügyi Bizottságban folyó tárgyalásokról és e területen a testület által elért haladásról.8. FEJEZETA bizottság21. cikkA Bizottságot egy, a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöke a Bizottság egy képviselője. A bizottság ügyrendjét saját maga állapítja meg.A Bizottság képviselője beterjeszti a bizottságnak a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság az elnök által az ügy sürgőssége szerint meghatározott határidőn belül a tervezetről véleményt nyilvánít. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott többséggel hozzák olyan határozatok esetén, amelyeket a Bizottság javaslatára a Tanács fogad el. A tagállamok képviselőinek szavazatát a bizottságon belül az említett cikkben rögzített módon súlyozzák. Az elnök nem szavaz.A Bizottság a javasolt intézkedéseket akkor fogadja el, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.Ha a javasolt intézkedések nem felelnek meg a bizottság véleményének, vagy, ha a véleményt nem adják meg, a Bizottság késedelem nélkül javaslatot terjeszt a Tanács elé a meghozandó intézkedésekről.A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a Tanács elé terjesztés napjától számított három hónapos időszak letelte után a Tanács nem intézkedett, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el.9. FEJEZETA nemzeti szabályozóhatóság22. cikkAz egyes tagállamok a postai ágazatra kijelölnek egy vagy több olyan nemzeti szabályozóhatóságot, amely jogilag és működési szempontból a postai szolgáltatóktól független.A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy melyik nemzeti szabályozóhatóságot jelölték ki arra, hogy az ezen irányelvből keletkező feladatokat elvégezze.A nemzeti szabályozóhatóságok sajátos feladatként biztosítják az ezen irányelvből eredő kötelezettségek teljesítését. Azzal is meg lehet őket bízni, hogy biztosítsák a postai ágazatban a versenyszabályok betartását.10. FEJEZETZáró rendelkezések23. cikkA 7. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az irányelv hatálybalépésének napjától számított három éven belül, de semmi esetre sem később, mint 2000. december 31., a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, egyrészről az irányelv alkalmazásáról, beleértve az ágazat fejlődésére vonatkozó megfelelő tájékoztatást, különösen a gazdasági, társadalmi, foglalkoztatási és műszaki szempontokat tekintve, másrészről a szolgáltatás minőségéről.A jelentéshez adott esetben mellékelik az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló javaslatokat.24. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a hatálybalépéstől számított 12 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.25. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.26. cikk(1) Ez az irányelv egyetlen tagállamot sem akadályoz abban, hogy olyan intézkedéseket tartson fenn vagy vezessen be, amelyek liberálisabbak azoknál, mint amelyekről ez az irányelv rendelkezik. Ezeknek az intézkedéseknek a Szerződéssel összeegyeztethetőeknek kell lenniük.(2) Amennyiben ez az irányelv hatályát veszti, a tagállamok által annak végrehajtása érdekében hozott intézkedések fenntarthatók, amennyiben azok a Szerződéssel összeegyeztethetőek.27. cikkEnnek az irányelvnek a rendelkezéseit a 26. cikk kivételével 2004. december 31-ig kell alkalmazni, kivéve, ha a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban másként nem döntenek.28. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. december 15-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökJ.-C. Juncker[1] HL C 322., 1995.12.2., 22. o. ésHL C 300., 1996.10.10., 22. o.[2] HL C 174., 1996.6.17., 41. o.[3] HL C 337., 1996.11.11., 28. o.[4] HL C 42., 1993.2.15., 240. o.[5] HL C 48., 1994.2.16., 3. o.[6] Az Európai Parlament 1996. május 9-i véleménye (HL C 152., 1996.5.27., 20. o.), a Tanács 1997. április 29-i közös álláspontja (HL C 188., 1997.6.19., 9. o.) és az Európai Parlament 1997. szeptember 16-i határozata (HL C 304., 1997.10.6., 34. o.); az Európai Parlament 1997. november 19-i határozata és a Tanács 1997. december 1-jei határozata.[7] HL L 95., 1993.4.21., 29. o.[8] HL L 109., 1983.4.26., 8. o., utoljára a Bizottság 96/139/EK határozatával módosított irányelv (HL L 32., 1996.2.10., 31. o.).--------------------------------------------------MELLÉKLETKözösségen belüli határokon átnyúló posta minőségi szabványaiAz egyes országokban a Közösségen belüli határokon átnyúló postai küldeményre vonatkozó minőségi szabványokat kell megállapítani a leggyorsabb szabvány kategóriába tartozó postai küldeményekre végponttól végpontig [1] mért átfutási idő vonatkozásában a D + n képlet szerint, ahol D a feladás napja [2], pedig azoknak a munkanapoknak a száma, ahány az adott nap és a címzett részére történő kikézbesítés között eltelik.Közösségen belüli határokon átnyúló posta minőségi előírásai |Határidő | Célkitűzés |D + 3 | a küldemények 85 %-a |D + 5 | a küldemények 97 %-a |A szabványokat nemcsak a Közösségen belüli forgalom egészére, hanem a két tagállam közti kétoldalú forgalomra is érvényesíteni kell.[1] A végponttól végpontig mért eljuttatást a hálózat elérési pontjától a címzett részére történő kézbesítési pontig mérik.[2] A feladás figyelembe veendő napja megegyezik azzal a nappal, amelyen a küldeményt feladták, amennyiben a feladás a kérdéses hálózat hozzáférési pont által bejelentett utolsó begyűjtési időpont előtt történik. Ha a feladás ezen időpontot követően történik, a feladás figyelembe veendő napja a következő begyűjtési nap.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 89/2008/EK irányelve ( 2008. szeptember 24. ) a gépjárművek és pótkocsijuk világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó 76/756/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               25.9.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 257/14

      A BIZOTTSÁG 89/2008/EK IRÁNYELVE

   (2008. szeptember 24.)
   a gépjárművek és pótkocsijuk világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó 76/756/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 39. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/756/EGK tanácsi irányelv (2) egyike a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvvel létrehozott EK-típus-jóváhagyási eljárásban szereplő külön irányelveknek (3). Ezért a 70/156/EGK irányelv járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó rendelkezései a 76/756/EGK irányelvre is vonatkoznak.

               (2)

               A közúti közlekedésbiztonság gépjárművek láthatóságának javításával történő fokozása érdekében be kell vezetni a 76/756/EGK irányelvbe az ilyen járművek nappali menetjelző lámpával történő felszerelésének kötelezettségét.

               (3)

               Az olyan új technológiák, mint például az adaptív fényszóró rendszer (Adaptive Front Lighting System, AFS) és a vészfékjelzés (Emergency Stop Signal, ESS) várhatóan kedvezően befolyásolják a közúti közlekedésbiztonságot. Az említett eszközök beszerelésének lehetővé tétele érdekében ezért a 76/756/EGK irányelvet módosítani kell.

               (4)

               Az 48. számú ENSZ-EGB előírás (4) – a Közösség által már megszavazott – további módosításainak figyelembe vétele céljából helyénvaló, hogy a 76/756/EGK irányelvet az ezen ENSZ-EGB előírások műszaki követelményeivel történő összehangolással igazítsák hozzá a műszaki fejlődéshez. Az egyértelműség érdekében a 76/756/EGK irányelv II. mellékletét módosítani kell.

               (5)

               A 76/756/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 76/756/EGK irányelv II. mellékletének (1) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

                  „(1)

                  A műszaki követelmények megfelelnek az ENSZ-EGB 48. (5) számú előírásának 2., 5. és 6. pontjában és 3. és 11. mellékletében megállapított követelményeknek.

   2. cikk
   Amennyiben az ezzel az irányelvvel módosított 76/756/EGK irányelvben meghatározott követelmények – az M1 és N1 kategóriájú járművekre vonatkozóan 2011. február 7-i hatállyal, a többi járműkategóriára vonatkozóan 2012. augusztus 7-i hatállyal – nem teljesülnek, a világító és fényjelző berendezések felszerelésével kapcsolatos okokból, a tagállamok visszautasítják az EK-típusjóváhagyás, illetve az nemzeti típusjóváhagyás megadását az új típusú járművekre.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2009. október 15-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul megküldik a Bizottságnak ezeknek a rendelkezéseknek szövegét, valamint az a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot.
   A rendelkezéseket 2009. október 16-tól kell alkalmazni.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezések hivatkoznak erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt jelennek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
   4. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 24-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 263, 2007.10.9., 1. o.

      (2)  HL L 262., 1976.9.27., 1. o.

      (3)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o.

      (4)  HL L 135., 2008.5.23., 1. o.

      (5)  HL L 135., 2008.5.23., 1. o.”


title: A Bizottság irányelve (1989. március 7.) a 77/388/EGK irányelv 14. cikk (1) bekezdése d) pontja hatályának bizonyos termékek végleges behozatalára kivetett hozzáadottérték-adó alóli mentességek tekintetében történő meghatározásáról szóló 83/181/EGK irányelvnek a Kombinált Nómenklatúra bevezetése figyelembevételével történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0219

Hivatalos Lap L 092 , 05/04/1989 o. 0013 - 0014 finn különkiadás fejezet 9 kötet 2 o. 0011  svéd különkiadás fejezet 9 kötet 2 o. 0011

		A Bizottság irányelve(1989. március 7.)a 77/388/EGK irányelv 14. cikk (1) bekezdése d) pontja hatályának bizonyos termékek végleges behozatalára kivetett hozzáadottérték-adó alóli mentességek tekintetében történő meghatározásáról szóló 83/181/EGK irányelvnek a Kombinált Nómenklatúra bevezetése figyelembevételével történő módosításáról(89/219/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGAtekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb 20/89/EGK rendelettel [1] módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 15. cikkére,mivel a legutóbb a 88/331/EGK irányelvvel [3] módosított 83/181/EGK tanácsi irányelv [4] mellékletében felsorolt áruk osztályozása a Vámegyüttműködési Tanács nómenklatúrájának használatán alapul;mivel a Vámegyüttműködési Tanács jóváhagyta a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: "HR"); mivel az Egyezményt a Tanács a 87/369/EGK rendelettel [5] hagyta jóvá és az 1988. január 1. óta hatályos; mivel ennek megfelelően, a HR hatályba léptetése érdekében létrehoztak egy Kombinált Nómenklatúrát az Európai Gazdasági Közösség területén; mivel a 83/181/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének d) pontjában, valamint a mellékletében foglalt hivatkozásoknak ezért az említett Kombinált Nómenklatúrán kell alapulniuk;mivel a 83/181/EGK irányelv hozzáigazítása a Kombinált Nómenklatúrához következésképpen tisztán technikai módosítással jár, ami semmiféleképpen sem változtatja meg az említett irányelvben meghatározott mentességek alkalmazását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 83/181/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (2) bekezdésének d) pontjában a Közös Vámtarifa 22.03–22.09 számaira történő hivatkozást a 22.03–22.08 KN-kódokra való hivatkozás váltja fel.2. A melléklet helyébe az ezen irányelv melléklete kerül.2. cikkA tagállamok legkésőbb 1989. július 1-jéig hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. március 7-én.a Bizottság részérőlChristiane Scrivenera Bizottság tagja[1] HL L 4., 1989.1.6., 19. o.[2] HL L 256., 1987. 9.7., 1. o.[3] HL L 151., 1988.6.17., 79. o.[4] HL L 105., 1983.4.23., 38. o.[5] HL L 198., 1987.7.20., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"MELLÉKLETOktatási, tudományos vagy kulturális jellegű audiovizuális anyagokKN-kód | Megnevezés |370400 | Megvilágított, de nem előhívott fényképészeti lemez, film, papír, karton és textil: |ex37040010 | –Lemez és film:Oktatási, tudományos, illetve kulturális jellegű mozifilm és pozitívok |ex3705 | Megvilágított, de nem előhívott fényképészeti lemez és film, a mozifilm kivételével: Oktatási, tudományos, illetve kulturális jellegű |3706 | Megvilágított és előhívott mozifilm, hangfelvétellel vagy anélkül, vagy olyan, amely csak hangfelvételt tartalmaz: |370610 | –Legalább 35 mm szélességben: || – –Más: |ex37061099 | – – –Más pozitívok:Híradófelvételek (hangfelvétellel vagy anélkül), amelyek a behozatal időpontjában az aktualitás értékével bíró eseményeket és híreket ábrázolják, és amelyekből az egyes témákban max. 2 példányt hoznak be másolás céljáraArchív filmanyag (hangfelvétellel vagy anélkül), amelyet a híradófelvételekkel kapcsolatban kívánnak felhasználniSzórakoztató filmek különösen gyermekek és fiatalok számáraMás oktatási, tudományos vagy kulturális jellegű filmek |370690 | –Más: || – –Más: || – – –Más pozitívok: |ex37069051ex37069091ex37069099 | Híradófelvételek (hangfelvétellel vagy anélkül), amelyek a behozatal időpontjában az aktualitás értékével bíró eseményeket és híreket ábrázolják, és amelyekből az egyes témákban max. 2 példányt hoznak be másolás céljára.Archív filmanyag (hangcsíkkal vagy anélkül), amelyet a híradófelvételekkel kapcsolatban kívánnak felhasználniSzórakoztató filmek különösen gyermekek és fiatalok számáraMás oktatási, tudományos vagy kulturális jellegű filmek: |4911 | Más nyomtatott anyag, beleértve a nyomtatott képeket és fényképeket: || –Más: |491199 | – –Más: |ex49119990 | – – –Más:Mikrofilmkártyák és más információtároló eszközök az oktatási, tudományos, illetve kulturális jellegű számítógépes információs és dokumentációs szolgáltatásokhozKizárólag demonstrációs és oktatási célú falitérképek |ex8524 | Lemez, szalag, más anyag, amelyen hangot vagy más jelenséget rögzítettek, beleértve a lemez készítésére szolgáló matricát és a mesterlemezt, de ide nem értve a 37. fejezetben foglalt termékeket: Oktatási, tudományos, illetve kulturális jellegű |ex902300 | Bemutatási (oktatási, kiállítási stb) szemléltető célra szolgáló műszer, készülék és modell, amely más felhasználásra alkalmatlan: Oktatási, tudományos, illetve kulturális jellegű ábrák, modellek és falitérképek kizárólag bemutatás és oktatás céljáraMakettek, illetve absztrakt fogalmakat, pl. molekulaszerkezetet, vagy matematikai képleteket vizuálisan megjelenítő eszközök |Vegyes | Hologramok lézervetítéshez Multimédia készlet Anyagok beprogramozott utasításokhoz, beleértve a készletben rendelkezésre álló anyagokat a megfelelő nyomtatott anyagokkal együtt |"--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2005/52/EK irányelve (2005. szeptember 9.) a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából való módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               10.9.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 234/9

      A BIZOTTSÁG 2005/52/EK IRÁNYELVE

   (2005. szeptember 9.)
   a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából való módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
   a kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek tudományos bizottságával (SCCNFP) folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelvet annak III. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából módosító 2004. szeptember 7-i 2004/87/EK bizottsági irányelv 2005. december 31-ig meghosszabbította a 76/768/EGK irányelv III. mellékletének 2. részében az 1–60 hivatkozási számok (2) alatt felsorolt hatvan hajfesték ideiglenes használatát.

               (2)

               A hajfestékekre vonatkozó, az Interneten közzétett stratégiával összhangban, a tagállamok és az érdekeltek megállapodtak, hogy a 2005. júliusi időpont megfelelő lenne arra, hogy a fenti hajfestékekre vonatkozó kiegészítő információkat a kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszertermékek tudományos bizottsága (SCCNFP) elé terjesszék.

               (3)

               A 76/768/EGK irányelv III. mellékletének 2. részében felsorolt harmincnyolc hajfestékre vonatkozó kiegészítő információkat az iparág már benyújtotta. Ezeket az információkat az SCCP-nek kell értékelnie. Az ezekről a hajfestékekről szóló, az ezen értékeléseken alapuló végleges rendelet és annak átültetése a tagállamok jogszabályaiba nem lesz lehetséges 2006. december 31. előtt. Emiatt ezeknek a III. melléklet 2. részében meghatározott korlátozások és feltételek melletti ideiglenes használatát meg kell hosszabbítani 2006. december 31-ig.

               (4)

               A 76/768/EGK irányelv III. mellékletének 2. részében felsorolt húsz hajfestékre vonatkozó ilyen kiegészítő információk nem lettek benyújtva. Az ezekről a hajfestékekről szóló végleges rendelet mérlegelésére a megfelelő eljárások végrehajtása után kerül sor. Ilyen végleges rendelet és annak átültetése a tagállamok jogszabályaiba nem lesz lehetséges 2006. augusztus 31. előtt. Ezért ezeknek a III. melléklet 2. részében meghatározott korlátozások és feltételek melletti ideiglenes használatát meg kell hosszabbítani 2006. augusztus 31-ig.

               (5)

               Emiatt a 76/768/EGK irányelvet ennek megfelelően szükséges módosítani.

               (6)

               Az ebben az irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a kozmetikai termékek állandó bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 76/768/EGK irányelv III. mellékletének 2. részében a „g” oszlop a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1, 2, 8, 13, 15, 17, 23, 30, 34, 40, 41, 42, 43, 45, 46, 51, 52, 53, 54, 57, 59 és 60 hivatkozási számok esetében a „2005.12.31.” időpont helyébe a „2006.8.31.” lép.

               2.

               A 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 37, 38, 39, 44, 47, 48, 49, 50, 55, 56 és 58 hivatkozási számok esetében a „2005.12.31.” időpont helyébe a „2006.12.31.” lép.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek legkésőbb 2006. január 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az azok és ezen irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ezen irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 9-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o. A legutóbb a 2005/42/EK irányelvvel (HL L 158., 2005.6.20., 17. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 287., 2004.9.8., 4. o.