title: A Tanács irányelve (1978. július 25.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L0764

Hivatalos Lap L 255 , 18/09/1978 o. 0001 - 0039 finn különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0044  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 10 o. 0005  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0044  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0032  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0032

		A Tanács irányelve(1978. július 25.)a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(78/764/EGK )AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a műszaki követelmények, amelyeknek a nemzeti jogszabályok alapján a traktoroknak meg kell felelniük, többek között a traktorok vezetőülésére is vonatkoznak;mivel e követelmények tagállamonként különböznek, szükséges, hogy minden tagállam ugyanazon követelményeket fogadja el vagy a hatályos szabályokon felül, vagy azok helyett, különösen azért, hogy lehetővé tegye az EGK-típusjóváhagyási eljárás egységes alkalmazását, amely a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelv tárgya [3], és amelyet minden traktortípusra alkalmazni kell;mivel a vezetőülésre vonatkozó szabályok nemcsak a traktorra való felszerelésük előírásaira terjednek ki, hanem ezen ülések szerkezeti előírásaira is; mivel a vezetőülésekre vonatkozó alkatrész-típusjóváhagyási eljárás keretében minden tagállam megállapíthatja, hogy betartották-e a gyártásra és a vizsgálatra vonatkozó közösségi előírásokat, és megállapításairól tájékoztatja a többi tagállamot az alkatrész-típusjóváhagyási bizonyítvány egy másolatának megküldésével; mivel az alkatrész-típusjóváhagyási jel elhelyezése az összes olyan vezetőülésre, amelyet a jóváhagyott típussal azonos kivitelben gyártottak, feleslegessé teszi a műszaki ellenőrzést a többi tagállamban,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Minden tagállam megadja az EGK alkatrész-típusjóváhagyást minden olyan vezetőülés-típusra, amely megfelel az I. és a II. mellékletben megállapított gyártási és vizsgálati kritériumoknak.(2) Az EGK alkatrész-típusjóváhagyást megadó tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket adott esetben a másik tagállam illetékes hatóságaival együttműködve, hogy ellenőrizze, hogy a gyártási modellek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak. Ezen ellenőrzés szúrópróbaszerűen történik.2. cikkA tagállamok a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének a vezetőülés minden típusára, amelyet az 1. cikk alapján jóváhagytak, a II. melléklet 3.5. pontjában megtalálható minta szerinti EGK-típusjóváhagyási jelet adnak.A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést, hogy megakadályozzák olyan EGK-típusjóváhagyási jelek alkalmazását, amelyek ahhoz vezethetnek, hogy összetévesszék más berendezésekkel azon vezetőüléseket, amelyekre az 1. cikk szerint a alkatrész-típusjóváhagyást megadták.3. cikk(1) A tagállamok nem tilthatják meg a vezetőülések forgalomba hozatalát kialakításukra való hivatkozással, ha azok el vannak látva az EGK alkatrész-típusjóváhagyási jellel.(2) A tagállamok azonban megtilthatják olyan EGK típus-jóváhagyási jellel ellátott vezetőülések forgalomba hozatalát, amelyek rendszeresen nem egyeznek meg a jóváhagyott típussal.Az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a megtett intézkedésekről, és döntését megindokolja.4. cikkA tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül átadják a többi tagállam illetékes hatóságának a III. melléklet mintája szerinti EGK típusbizonyítványok egy példányát minden olyan vezetőülés-típus esetében, amelyre a típusjóváhagyást megadják vagy elutasítják.5. cikk(1) Ha az a tagállam, amely az EGK alkatrész-típusjóváhagyást megadta, megállapítja, hogy az ugyanazon EGK alkatrész-típusjóváhagyással ellátott vezetőülések közül több nem egyezik meg azon típussal, amelyet jóváhagyott, akkor megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsa a gyártásnak a jóváhagyott típussal való egyezését. E tagállam illetékes hatóságai értesítik a többi tagállam illetékes hatóságát a megtett intézkedésekről, amelyek jelentős és ismétlődő meg nem egyezés esetén az EGK alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáig terjedhetnek. E hatóságok megteszik ugyanazon intézkedéseket, ha valamely másik tagállam illetékes hatóságától ilyen jellegű meg nem egyezésről értesültek.(2) A tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül kölcsönösen tájékoztatják egymást valamely megadott EGK alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáról és ennek indokairól.6. cikkAz ezen irányelv végrehajtására kiadott előírások alapján hozott minden olyan intézkedést, amellyel egy EGK alkatrész-típusjóváhagyást megtagadnak vagy visszavonnak, forgalomba hozatalt vagy használatot megtiltanak, részletesen meg kell indokolni. Az indoklást el kell juttatni az érdekelt felekhez, feltüntetve a tagállamokban hatályos jogszabályok szerint előirányzott jogorvoslatokat és jogorvoslati határidőket.7. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg valamely traktor EGK alkatrész-típusjóváhagyását, illetve a nemzeti típusjóváhagyást a vezetőülésre való hivatkozással, ha azt ellátták az EGK-típusjóváhagyási jellel és a IV. melléklet előírásai szerint szerelték fel.8. cikkA tagállamok nem tagadhatják vagy nem tilthatják meg azon traktorok értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát a vezetőülésre való hivatkozással, amelyeket elláttak EGK-típusjóváhagyási jellel és a IV. melléklet előírásai szerint szerelték fel.9. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában a mezőgazdasági vagy erdészeti traktor az összes kerekes vagy lánctalpas, legalább kéttengelyű gépjármű, amely funkciója lényegében a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amely különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy működtetésére van berendezve, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. Teher vagy utasok szállítására is fel lehet szerelni e járműveket.(2) Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, fúvott gumiabronccsal felszerelt, kéttengelyű traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 25 km/h között van.10. cikkAzon változtatásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a mellékleteket a műszaki fejlődéshez hozzáigazítsák, a 74/150/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el.11. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.12. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1978. július 25-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Von DOHNANYI[1] HL C 299., 1977.12.12., 61. o.[2] HL C 84., 1978.4.8., 11. o.[3] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETFOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. Vezetőülés"Vezetőülés": egyetlen személy számára helyet biztosító ülés, amelyet a vezető részére terveztek, amikor a traktort vezeti.2. Ülésfelület"Ülésfelület": az ülésnek az a közel vízszintes felülete, amely lehetővé teszi a vezető ülő testtartását.3. Az ülés háttámlája"Ülés háttámlája": az ülésnek az a közel függőleges felülete, amely a vezető részére háttámaszul szolgál.4. Az ülés oldalsó tartóelemei"Oldalsó tartóelemek": az ülés olyan elemei vagy alakjából következő részei, amelyek akadályozzák a vezető oldalirányú elcsúszását.4.1. Az ülés kartámaszai"Ülés kartámaszai": az ülő vezető karjait az ülés mindkét oldalán megtámasztó elemek.5. Az ülés referenciapontja (S)"Ülés referenciapontja": (S) az ülés hosszanti középsíkjának az a pontja, amelyben a párnázott háttámasz alsó részének érintő síkja és az ülés felületén lévő vízszintes sík metszi egymást; e vízszintes sík az ülés felületét a referenciapont (S) előtt 150 mm-re metszi (lásd. II. melléklet, 1. függelék).6. Az ülésfelület mélysége"Ülésfelület mélysége": az ülés referenciapontja (S) és az ülésfelület elülső széle közötti távolság.7. Az ülésfelület szélessége"Ülésfelület szélessége": az ülésfelület külső szélei között az ülés hosszanti középsíkjára merőlegesen mért távolság.8. Az ülés beállítási tartománya a vezető tömege szerint"Ülés beállítási tartománya a vezető tömege szerint": az a két tömeg közötti tartomány, amely a rugó jelleggörbe legkönnyebb és legnehezebb vezetővel számított középértékei alapján adódik.9. A rugóút"Rugóút": a rendszer legalacsonyabb és legmagasabb állapota közötti távolságot jelenti.10. Lengés"Lengés": a vezetőülés függőleges felfelé és lefelé irányuló mozgása.11. Lengésgyorsulás (a)"Lengésgyorsulás": a rugóút idő szerinti második differenciálja.12. A gyorsulás effektív értéke (aeff)"Gyorsulás effektív értéke (aeff)": a gyorsulások négyzetének időszerű középértékéből vont négyzetgyök.13. Teljesítménysűrűség-spektrum (Ø)"Teljesítménysűrűség-spektrum": a gyorsulások (aeff) négyzetes középértékének a négyzetét jelenti, harmadfokú szűrők segítségével mérve, osztva a szűrők sávszélességével.14. Súlyozott lengésgyorsulás (aW)"Súlyozott lengésgyorsulás (aW)": a II. melléklet 2.5.3.3.5.2. pontja szerinti súlyozó szűrővel súlyozott lengésgyorsulás.15. Lengési viszony"Lengési viszony": a vezetőülés súlyozott lengésgyorsulásának és a traktor súlyozott lengésgyorsulásának viszonya, amelyet a II. melléklet 2.5.3.3.2. pontja szerint mértek.16. Lengési osztály"Lengési osztály": a traktorok olyan osztálya, illetve csoportja, amelyeknek azonosak a lengési jellemzőik.17. "A" kategóriájú traktor"A kategóriájú traktor": olyan traktor, amely hasonló lengési viszonyai alapján egy adott tervezési jellemzőjű lengésosztályba sorolható.17.1 A fenti traktorok jellemzői a következők:A tengelyek száma: kettő.A tengelyek terhelésének megoszlása:első tengely : az üres tömeg 30-45 %-ahátsó tengely : az üres tömeg 55-70 %-a.Abroncsozás: elöl kisebb, mint hátul (az abroncsok sugarának aránya ≤ 4:5).Nyomtáv: a legkisebb beállítható nyomtáv 1150 mm felett legyen.Rugózás: a hátsó tengely nem rugózott.Az ülés vízszintes helyzete: hátsó tengely és a traktor tömegközéppontja között.17.2. Az "A" kategóriájú traktorokat két osztályba sorolhatjuk:I. osztály: 1400 és 3600 kg közötti saját tömeggel rendelkező traktor;II. osztály: a 3600-5000 kg közötti saját tömeggel rendelkező traktor.18. Referenciatraktor"Referenciatraktor": olyan traktor, amely jellemző lengési viselkedése lehetővé teszi a beállítási értékek meghatározását valamely ülés próbapados vizsgálatához a traktorok egy adott lengési osztályára.18.1. A függőleges gyorsulás teljesítménysűrűség spektruma a referenciatraktor ülésrögzítési pontján meg kell hogy feleljen a II. melléklet 9. és 10. függeléke követelményeinek.18.2. A referenciatraktornak – feltéve, hogy teljesíti a 18.1. pontban megadott követelményeket – meg kell felelnie az alábbi táblázat követelményeinek:| I. osztály | II. osztály | Tűrés |Üres tömeg kg-ban | 3040 | 4750 | ± 5 % |–első tengely kg-ban | 1300 | 1830 | ± 5 % |–hátsó tengely kg-ban | 1740 | 2920 | ± 5 % |Első gumiabroncsok | 7,50-18 | 12,4/11-28 | |Hátsó gumiabroncsok | 16,9/14-34 | 16,9/14-38 | |Első kerekek nyomása bar-ban | 2,0 | 1,5 | + 0,1 bar |Hátsó kerekek nyomása bar-ban | 1,1 | 1,3 | + 0,1 bar |Tengelytávolság mm-ben | 2125 | 2590 | ± 10 % |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETGYÁRTÁSI ÉS VIZSGÁLATI ELŐÍRÁSOK – AZ EGK ALKATRÉSZ-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS ÉS JELMEGADÁSÁNAK FELTÉTELEI1. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK1.1. A vezetőülést úgy kell kialakítani, hogy a traktor vezetése és kezelése közben a vezető részére kényelmes testtartást tegyen lehetővé és a lehetőségeken belül ne veszélyeztesse a vezető egészségét és biztonságát.1.2. Az ülés magassága és hosszirányú helyzete szerszám nélkül legyen állítható.1.3. Az ülés olyan legyen, hogy a lengéseket és rázkódásokat rugózással és lengéscsillapítással korlátozza, továbbá megfelelő hát- és kartámaszai legyenek.Az oldalirányú megtámasztás akkor tekinthető kielégítőnek, ha a vezető ülő testtartásban oldalirányban nem csúszhat el.1.3.1. Az ülés különböző tömegű személyekhez legyen illeszthető. Ha ehhez beállítás szükséges, akkor annak szerszám használata nélkül kell lehetségesnek lennie.1.4. Az ülésfelület, a háttámla, az oldalirányú tartóelemek és adott esetben a levehető, visszacsapható vagy rögzített kartámaszok is legyenek párnázottak.1.5. Az ülés referenciapontját (S) a II. melléklet 1. függeléke szerint kell meghatározni.1.6. A méretekre és tűréshatárokra – egyéb rendelkezés hiányában – az alábbi előírások vonatkoznak:1.6.1. a méreteket egész számmal kell megadni, adott esetben azokat fel vagy le kell kerekíteni.1.6.2. olyan eszközökkel kell mérni, amelyek lehetővé teszik a mérési érték hozzárendelését a legközelebbi egész számhoz. A felhasznált mérőműszereknek a következő pontosságú méréseket kell lehetővé tennie:- hosszmérések: + 0,5 %- szögmérések: + 1 °- a traktor tömegének megállapítása: + 20 kg- a gumiabroncsok nyomásának megállapítása: + 0,1 bar.1.6.3. A mennyiségek megadásakor + 5 %-os tűréshatár megengedett.1.7. Az ülésen a következő vizsgálatokat kell elvégezni az alábbi sorrendben, méghozzá valamennyi vizsgálatot ugyanazon az ülésen:1.7.1. a rugózási rendszer és a beállítási tartomány jellemzőinek vizsgálata a vezető tömegének függvényében;1.7.2. az oldalstabilitás megállapításához végzett vizsgálat;1.7.3. a rugókarakterisztikák meghatározásához végzett vizsgálat.1.8. Ha az ülés a függőleges tengely körül elfordítható, akkor a vizsgálat alkalmával az ülést "előre néző" helyzetbe kell állítani és a traktor hosszanti középsíkjával párhuzamosan kell rögzíteni.1.9. A fenti vizsgálatnak alávetett ülés kialakítása és felszereltsége - a vizsgálandó tulajdonságok szempontjából - legyen azonos a sorozatszerűen gyártott, illetve szállított ülésekkel.1.10. A vizsgálatok előtt a gyártónak el kell végeznie a szükséges bejáratásokat.1.11. A vizsgáló műszaki szolgálatnak vizsgálati jelentést kell készítenie, amelyben igazolja azt, hogy az ülésen elvégezte az összes előírt vizsgálatot anélkül, hogy az ülés károsodott volna, és részletesen meg kell adnia a vizsgált ülés lengési jellemzőit.1.12. Azt az ülést, amelyet I. osztályú traktoron vizsgáltak, csak ilyen osztályba tartozó traktoron szabad alkalmazni, amelyet azonban II. osztályú traktoron vizsgáltak, az I. és II. osztályú traktoron is alkalmazható.2. KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK2.1. Az ülésfelület méretei2.1.1. Az ülés mélysége hosszanti középsíkjával párhuzamosan és a referenciaponttól 150 mm-re mérve (lásd a következő ábrát) 400 + 50 mm legyen.2.1.2. Az ülés szélessége, középsíkjára merőlegesen, a referenciaponttól 150 mm-re és attól legfeljebb 80 mm magasságban, legalább 450 mm legyen (lásd a következő ábrát).2.1.3. Azon traktorokon, amelyeken a hátsó kerekek legkisebb nyomtávolsága az 1150 mm-t nem haladja meg, az ülésfelület mélysége legfeljebb 300 mm-re, szélessége legfeljebb 400 mm-re csökkenthető, abban az esetben, ha a traktor szerkezeti kialakítása miatt a 2.1.1. és a 2.1.2. pont előírásai nem tarthatók be.2.2. A háttámla helyzete és dőlése2.2.1. A háttámla felső széle a referenciapont (S) felett legalább 260 mm magas legyen (lásd a következő ábrát).2.2.2. A háttámla dőlése 10 + 5 ° legyen (lásd a következő ábrát).2.3. Az ülésfelület dőlése2.3.1. A párnázott felület hátrafele irányuló dőlése terhelt állapotban (lásd a következő ábrán az α szöget) terhelő berendezéssel mérve a II. melléklet 1. függeléke szerint, a vízszinteshez képest 3-12 º legyen.2.4. Az ülés állíthatósága (lásd a következő ábrát).2.4.1. Az ülést hosszirányban az alábbi – legkisebb - tartományokon belül lehessen állítani:- 150 mm azon traktoroknál, amelyek hátsó kerekeinek legkisebb nyomtávolsága nagyobb 1150 mm-nél,- 60 mm azon traktoroknál, amelyek hátsó kerekének legkisebb nyomtávolsága 1150 mm vagy annál kisebb.2.4.2. Az ülés magasságát az alábbi - legkisebb - tartományokon belül lehessen állítani:- 60 mm azon traktoroknál, amelyek hátsó kerekeinek legkisebb nyomtávolsága nagyobb 1150 mm-nél,- 30 mm azon traktoroknál, amelyek hátsó kerekeinek legkisebb nyomtávolsága 1150 mm, vagy annál kisebb.+++++ TIFF +++++2.5. Az ülés vizsgálata2.5.1. A rugózási rendszer és a beállítási tartományjellemzőinek meghatározásához végzett vizsgálat a vezető tömegének figyelembevételével2.5.1.1. A rugózási rendszer jellemzőit statikus vizsgálattal kell meghatározni. E vizsgálat végrehajtásához az ülést be kell állítani egy 50 kg-os és egy 120 kg-os járművezetőnek megfelelőre.A járművezető tömegéhez történő hozzáigazítás tartományát a rugó jelleggörbéből számítják ki.2.5.1.2. Az ülést a próbapadra vagy a traktorra kell felszerelni, és a terhelést közvetlenül vagy valamilyen készülékkel kell előállítani; az legfeljebb 5 N-nal térhet el a névleges terheléstől. A rugó mozgását + 1 mm-es pontossággal kell mérni. A terhelést az 1. függelék 3. pontjában szabályozott eljárásnak megfelelően kell alkalmazni.2.5.1.3. A rugó jelleggörbét a zérus terheléstől a legnagyobb terhelésig és vissza a zérusig kell megrajzolni. A terhelési fokozatok, amelyeknél a rugó elmozdulását mérik, nem lehetnek nagyobbak mint 100 N; legalább 8 mérési pontot kell felrajzolni megközelítőleg azonos intervallumokban a rugó elmozdulására. A legnagyobb terhelésként választott pont vagy az legyen, amelynél már nem mérhető a rugó mozgása, vagy 1500 N értékű terhelés legyen. A teher minden felhelyezése vagy levétele után a rugó függőleges elmozdulását az ülés referenciapontja előtt 200 mm-re kell megmérni. A teher felhelyezése vagy levétele után mindig meg kell várni, hogy az ülés visszatérjen nyugalmi helyzetébe.2.5.1.4. A tömegbeállítási skála nélküli üléseknél a beállítást úgy kell megválasztani, hogy:2.5.1.4.1. a legkönnyebb járművezető esetén az ülés a terhelés levételekor éppen a lengési tartomány legfelső végébe térjen vissza; és2.5.1.4.2. a legnehezebb vezető esetén az 1500 N terhelés az ülést a lengési tartomány alsó határára nyomja le.2.5.1.4.3. Az így meghatározott beállítási tartományt a 2.5.1.4.1. és a 2.5.1.4.2. pontban előírt terhelések használatával nagyobbnak kell tekinteni, mint a 3.1.1. pontban előírt tartományt.2.5.1.4.4. Ha az ülés progresszív működésű alsó ütközővel van felszerelve, a rugózási rendszer legalacsonyabb pozíciója (lásd az I. melléklet 9. szakaszát) meghatározható olyan pozícióként, amelyet az ülés egy 1000 N-es terhelés esetén elér, ha az alsó tömegbeállítási határra van állítva.2.5.1.5. Középhelyzetnek azt a helyzetet kell tekinteni, amelyet az ülés akkor foglal el, amikor teljes lengési tartományának felére süllyed be.2.5.1.6. Tekintve, hogy a rugó jelleggörbék általában hiszterézis hurkok, ezért a hozzárendelt terhelés meghatározása érdekében ezekbe be kell rajzolni (lásd I. melléklet 8. szakaszát, valamint II. melléklet 2. függelékének A. és B. szakaszát) a középvonalat.2.5.1.7. A beállítási tartomány határainak a járművezető tömegének függvényében való meghatározásához a 2.5.1.6. pont szerint az A. és B. szakaszra meghatározott függőleges erőket (lásd a II. melléklet 2. függelékét) meg kell szorozni 1,3-mal.2.5.2. Az oldalirányú stabilitás megállapítása2.5.2.1. Az ülést a vezető megengedett legnagyobb tömegére kell beállítani, és úgy kell a próbapaddal vagy a traktorral összekötni, hogy alaplapja ezen alaplapnál nem kisebb, a próbapadhoz tartozó merev lapon nyugodjon.2.5.2.2. Az ülés ülőfelületére vagy az ülőpárnára 1000 N-t kell terhelni. A terhelés támadáspontjai az ülés referenciapontja (S) előtt 200 mm-re, az ülés szimmetriasíkjától mindkét oldalon 150 mm-re legyenek.2.5.2.3. A terhelés hatása alatt mérni kell az ülésfelület keresztirányú dőlésszögének változását; a méréseket a vízszintes és függőleges ülésállítási véghelyzetekben kell végrehajtani. A terhelés támadáspontja közelében lévő maradó alakváltozás figyelmen kívül hagyható.2.5.3. Az ülés lengésének meghatározásaAz ülés lengését – aszerint, hogy az ülés az A. kategóriájú traktorok egy meghatározott osztálya (vagy osztályai) számára, vagy a B. kategória egy traktorára készült – lengésvizsgáló próbapadon és/vagy szabványos kísérleti útszakaszon kell meghatározni.2.5.3.1. A próbapad2.5.3.1.1. A próbapadnak szimulálnia kell a járművezetői ülés rögzítési pontjánál fellépő függőleges lengéseket.A lengéseket elektro-hidraulikus berendezéssel gerjesztik. Az előírt lengési értékek vagy a II. melléklet 4. és 5. függelékében a szóban forgó traktorosztályra megtalálható értékek, vagy azok a kettős integrált gyorsulásjelek, amelyeket a B. kategóriájú traktor ülésrögzítésénél regisztráltak, miközben az 12 + 0,5 km/h sebességgel mozgott a 2.5.3.2.1. szerinti útszakaszon. A lengést olyan felületre kell továbbítani, amely méreteiben hozzávetőlegesen megfelel a traktor vezetőfülkéjének. A lengések gerjesztéshez a beállított értékek meg nem szakított kétszeres lefuttatását kell alkalmazni, amelyet a szabványos útszakaszon mozgó B. kategóriájú traktor ülésrögzítésénél mérnek. A mérések nem végezhetők a beállított értékek vagy a gyorsulási lengések első alkalommal történő létrehozásakor.2.5.3.1.2. A vizsgálandó vezetőülést felfogó készüléken kívül kormánykerék és lábtámaszok is legyenek beszerelve, amelyek elrendezése meg kell hogy feleljen a II. melléklet 6. függeléknek.2.5.3.1.3. A próbapadnak nagyfokú rugalmassággal és csavarással szembeni merevséggel kell rendelkeznie, míg csapágyainak és vezetőelemeinek csak a műszakilag szükséges hézaggal kell rendelkezniük. Ha a tálcát rezgőkar tartja, annak R mérete legalább 2000 mm legyen (lásd a II. melléklet 6. függelékét).A próbapadnak alkalmasnak kell lennie szinuszlengés szimulálására, ha 150 kg-os tömeget alkalmaznak, ahogy ezt a II. melléklet 7. függeléke bemutatja.2.5.3.2. Vizsgálat szabványos útszakaszon2.5.3.2.1. Az úttest két párhuzamos nyomsáv, amelyek egymástól a traktor nyomtávolságának megfelelő távolságra vannak. Mindkét nyomsávot vagy betonból készül egyenletes felülettel vagy az alapszerkezetbe helyezett fa-, illetve betontömbök formájában kell kialakítani. Az egyes nyomsávok felületét az alapszinthez képest a II. melléklet 3. függelékének táblázataiban található megemelési ordináták adják meg. Az útszakasz megemelését mindkét nyomsáv mentén az egymástól 16 cm-re lévő pontok alapján határozzák meg.Az útszakasz szilárdan legyen az alapba elhelyezve, a nyomsávok egymástól mért távolsága a teljes hosszon a lehető legkisebb mértékben változhat; a nyomsávoknak a traktor kerekeit az egész idő alatt alá kell támasztaniuk. Ha a nyomsávokat tömbökből készítik, akkor ezek 6–8 cm vastagok legyenek, a tömbök középpontja között 16 cm legyen a távolság.A kísérleti útszakasznak 100 m hosszúnak kell lennie. A mérésnek ott kell kezdődnie, ahol a traktor hátsó tengelye merőleges a D = 0 pontra az úton, és ott kell végződnie, ahol a traktor első tengelye merőleges a D = 100 pontra (lásd a II. melléklet 3. függelékének táblázatát).2.5.3.2.2. A függőleges lengésátvitelt 12 + 0,5 km/h sebességnél kell meghatározni.Az előírt sebességet a fékek használata nélkül kell tartani. A lengéseket az ülésen és azon a ponton kell mérni, ahol az ülés a traktorhoz van erősítve, egy könnyű és egy nehéz vezetővel.A 12 km/h sebességet egy felfutási szakasz megtétele után kell elérni. E szakasz felületének simának kell lennie, és szintváltás nélkül kell csatlakoznia a szabványos kísérleti útszakaszhoz.2.5.3.2.3. Az ülést a gyártó előírásai szerint kell a vezető tömegéhez beállítani.2.5.3.2.4. A traktorra legyen felszerelve a védőkeret vagy biztonsági vezetőfülke, kivéve, ha az adott traktortípusra ez kifejezetten nincs előírva. A traktor azonban semmi egyéb eszközt nem hordozhat. A kerekeken vagy a kereten továbbá nem lehet pótsúly, sem a gumiabroncsokban folyadék.2.5.3.2.5. A vizsgálat alkalmával a gumiabroncsok a traktorra előírt és a gyártó adatainak megfelelő méretűek legyenek, beleértve a szövetrétegek számát is. A mintázat magassága legalább az új mintázat magasságának 65 %-a legyen.2.5.3.2.6. A gumiabroncs oldalfala nem lehet sérült. A nyomás a gyártó által ajánlott alapértékek matematikai középértékének feleljen meg. A nyomtávolságot úgy kell beállítani, hogy az megfeleljen azon traktortípus alapbeállításának normál munkavégzés közben, amelyhez az ülést szánták.2.5.3.2.7. Az ülés rögzítésénél és az ülésen végzett méréseket ugyanazon menet során kell végrehajtani.A lengések méréséhez és rögzítéséhez egy gyorsulásmérő, egy méréserősítő és egy magnetofon vagy egy közvetlenül jelző lengésmérő szükséges. E berendezésekre vonatkozó követelményeket a 2.5.3.3.2–2.5.3.3.6 pont tartalmazza.2.5.3.3. A vizsgálati útszakaszon és a próbapadon végzett vizsgálatokra vonatkozó előírások2.5.3.3.1. A járművezető tömegeA vizsgálatokat két járművezetővel kell végrehajtani: az egyiknek 55 kg (+ 10%) legyen a tömege, és ebből nem több mint 5 kg legyen a test körüli övre erősítve; a másik tömege 98 kg (+ 10%) legyen, legfeljebb 8 kg-os, az övre erősített póttömeggel.2.5.3.3.2. A gyorsulásmérő helyzeteA járművezetőre átvitt lengések mérésére egy gyorsulásmérőt rögzítenek egy 250 ± 50 mm átmérőjű sík lapra, amely középső részének merevnek kell lennie 75 mm átmérőig, és tartalmaznia kell egy merev szerkezetet a gyorsulásmérő védelmére. A lemezt az ülés felületének közepére az ülés és a járművezető közé kell helyezni és kb. 20 mm vastag természetes vagy szintetikus rugalmas habgumi réteggel kell ellátni.Az ülésrögzítésnél a keletkező lengések mérésére gyorsulásmérőt kell rögzíteni e rögzítési pont közelében egy olyan pontban, amely legfeljebb 100 mm-re van a traktor középső hosszirányú tengelyétől és nem esik az ülésfelületnek a traktorra eső vetületén kívülre.2.5.3.3.3. A lengésgyorsulás méréseA gyorsulásfelvevő és a vele összekapcsolt erősítő, illetve az átviteli rendszer legyen alkalmas 0,05 m/s2 effektív értékű, és 5 m/s2 effektív értékű, 3 csúcstényezőjű (a csúcsérték és az effektív érték viszonya) lengések torzulás nélküli mérésére az 1 Hz-től 80 Hz-ig terjedő tartományban legfeljebb + 2,5 % maximális hibával.2.5.3.3.4. A magnetofonHa magnetofont alkalmaznak, akkor annak legnagyobb visszajátszási hibája az 1 Hz-től 80 Hz-ig terjedő frekvenciatartományban + 3,5 % lehet, beleszámítva az elemzésre való visszajátszás során keletkező sebességváltozásokat is.2.5.3.3.5. A lengésmérő műszer2.5.3.3.5.1. A 10 Hz feletti lengéseket nem kell figyelembe venni. Ezért megengedhető, hogy a lengésmérő műszer elé egy kb. 10 Hz vágási frekvenciájú és 12 dB/oktáv vágási meredekségű aluláteresztő szűrőt kapcsoljanak.2.5.3.3.5.2. A lengésmérő műszer a vevő és az integráló fokozat között tartalmazzon elektronikus súlyozó szűrőt. E szűrő feleljen meg a 8. függelék szerinti görbének, attól legfeljebb + 0,5 dB-lel térhet el a 2 Hz-től 4 Hz-ig tartó sávban, és + 2 dB-lel a többi frekvencián.2.5.3.3.5.3. Az elektronikus mérőműszer legyen alkalmas jelezni:- vagy a súlyozott lengésgyorsulás (aw) négyzetének (T) a vizsgálati időre vonatkozó integrálját (I)I =dt,- vagy ezen integrál négyzetgyökét,- közvetlenül a súlyozott lengésgyorsulás effektív értékét (aweff)a=I/T =.A súlyozott gyorsulás effektív értéke mérésének pontatlansága a mért érték + 5 %-át nem haladhatja meg.2.5.3.3.6. KalibrálásAz összes berendezést rendszeresen kalibrálni kell.2.5.3.3.7. A lengésvizsgálatok kiértékelése2.5.3.3.7.1. A lengésgyorsulást minden vizsgálat során, a teljes vizsgálati időre, a 2.5.3.3.5. pont szerinti közvetlen kijelzésű lengésmérővel kell megállapítani.2.5.3.3.7.2. A vizsgálati jelentésben meg kell adni az ülés súlyozott lengésgyorsulásának számtani középértékét könnyű járművezetőre, valamint meg kell adni az ülés súlyozott lengésgyorsulásának számtani középértékét nehéz testtömegű vezetőre is. A vizsgálati jelentésben meg kell adni az ülésen mért súlyozott lengésgyorsulás és az ülés rögzítésénél mért súlyozott lengésgyorsulás viszonyát is. Ezen arányt két tizedesjegy pontossággal kell megadni.2.5.3.3.7.3. A környezeti hőmérséklet változásait a vizsgálat alatt mérni és a jelentésben rögzíteni kell.2.5.4. A traktorülések tervezett alkalmazásának megfelelő lengésvizsgálatok módszerei2.5.4.1. Azon ülést, amelyet A. kategóriájú traktorok valamely osztályára (osztályaira) terveztek, a lengésvizsgáló berendezéssel, előírt értékű elmozdulások alkalmazásával kell vizsgálni.2.5.4.2. Azon ülést, amelyet a B. kategóriájú traktortípusokhoz terveztek, egy ilyen típusú traktoron, szabványos vizsgálati útszakaszon kell vizsgálni. Végezhető azonban olyan lengésvizsgáló berendezéssel is e vizsgálat, amelyben előírt elmozdulásokat alkalmaznak, és amely során olyan értékeket kell alkalmazni, amelyek megfelelnek azon gyorsuláslefolyásnak, amelyet a szabványosított vizsgálati útszakaszon azon traktortípussal határoztak meg, amelyre az ülést tervezték.2.5.4.3. Azon ülés, amelyet csak az A. kategória meghatározott traktortípusához terveztek, vizsgálható a 2.5.4.2. pont szerint is; ekkor azonban az engedélyt csak arra a traktortípusra adják meg, amelyen a vizsgált ülést alkalmazni kell.2.5.5. Az A. kategóriájú traktorokra tervezett ülések lengésének meghatározására alkalmazott eljárás2.5.5.1. A referenciatraktor lengési viselkedését, amely a vezetőülésen végzett vizsgálatok kritikus tényezője, a szabványos útszakaszon mozgó referenciatraktor ülésrögzítési pontján mért függőleges gyorsulás teljesítménysűrűség spektrumaként kell meghatározni (II. melléklet 9. és 10. függelék) a 2.5.3.2.pont követelményeinek megfelelően.2.5.5.2. A kísérlet alatt az ülésrögzítési ponton ténylegesen jelen lévő awB értéknek az alábbi tartományokba kell esnie:a= 1,9- 2,2 m/s2a= 1,6- 1,8 m/s2a= 2,05 m/s2 az I osztályraa= 1,7 m/s2 a II osztályraA járművezető ülésen mért aws gyorsulást az alábbi egyenlet alapján kell korrigálnia= awB2.5.5.3. Az ülésrögzítés függőleges mozgásához gerjesztett előírt értékű elmozdulásokat a szabványos útszakaszon vizsgált I. vagy II. osztályú referenciatraktor ülésrögzítési pontján mért gyorsulási jelek kétszeres integrálásával lehet meghatározni. Az előírt értékű elmozdulásokat a 4. és az 5. függelék adja meg.A próbapadot úgy kell kialakítani, hogy az ülésrögzítési pont az alábbi súlyozott gyorsulásnak legyen kitéve:a= 1,9- 2,2 m/sa= 1,6 1,6- 1,8 m/s2a II. osztály A. kategóriájú traktorainál.a= 2,05 m/s2 az A kategóriájú traktorokra az I osztályban,a= 1,7 m/s2 az A kategóriájú traktorokra a II osztályban,a járművezető ülésén mért awS gyorsulást a következő egyenlet szerint kell korrigálni:a= awB2.5.5.4. A próbapadon végzett vizsgálathoz a 2.5.3.1. pont követelményeit kell alkalmazni, és a lengést a 2.5.5.2. pontnak megfelelően kell gerjeszteni.A 2.5.3.3.1. pont szerinti két járművezetőnél a lengésgyorsulást az ülésen 28 másodpercig kell mérni. A mérést a t = 0 időpontnak megfelelő mérési pontnál kell kezdeni és t = 28 másodpercnek megfelelő mért értéknél kell befejezni (lásd II melléklet 4. és 5. függelékét). Legalább két próbamérést kell végezni. A mért értékek legfeljebb + 5 %-kal térhetnek el a számtani középértéktől.2.5.6. Az B. kategóriájú traktorokra tervezett ülések lengésének meghatározására alkalmazott eljárás2.5.6.1. A 2.5.4.2. pont alapján az ülés lengésvizsgálata nem alkalmazható a traktorok egy csoportjára vagy osztályára, hanem csak arra a traktortípusra, amelyhez az ülést tervezték.2.5.6.2. aw*s referencia értékkel.2.5.6.3. A próbapadon végzett vizsgálatot a szabványos útszakaszon végzett vizsgálattal összekapcsolva kell végrehajtani, a 2.5.3.1. és 2.5.3.3. pont követelményei szerint.A próbapad lengési útjának értékeit a 2.5.3.1.1. pontnak megfelelően rögzített lengésgyorsulási jel kétszeres integráljaként kell meghatározni.2.5.6.4. A 2.5.6.3-nak megfelelően rögzített, előírt értékek meghatározásához a próbapadon az ülésrögzítési ponton mért súlyozott lengési gyorsulás (awp) nem térhet el 10%-nál többel attól az értéktől, amelyet a 2.5.6.3. (első bekezdés) követelményeinek megfelelően a szabványos útszakaszon mérnek. Az ülés rögzítési pontján a kísérleti útszakaszon mért (awF) értéktől való eltérések esetén, a vezetőülésen a próbapadon végzett vizsgálat során mért súlyozott lengésgyorsulást az alábbiak szerint kell helyesbíteni:a= aA próbapadon minden vizsgálatot kétszer kell elvégezni. A mért értékek a számtani középértéktől legfeljebb ± 5 %-kal térhetnek el.3. AZ EGK ALKATRÉSZ-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSÁNAK FELTÉTELEI ÉS A JELÖLÉS3.1. Az ülés EGK alkatrész-típusjóváhagyásának feltételeiAz EGK alkatrész-típusjóváhagyás megadásához az ülés az eddigi előírásokon túlmenően az alábbi követelményeknek is meg kell hogy feleljen:3.1.1. az ülésnek a vezető tömege szerinti beállítási tartománya legalább 50 kg-tól 120 kg-ig terjedjen.3.1.2. az oldalstabilitás vizsgálatakor mért dőlésszög nem lehet több 5 º-nál;3.1.3. A 2.5.3.3.7.2. pont szerinti értékek egyike sem lehet 1,25 m/s2-nál nagyobb;3.2. Az EGK alkatrész-típusjóváhagyás iránti kérelem3.2.1. Az EGK alkatrész-típusjóváhagyás iránti kérelmet a kereskedelmi név tulajdonosának vagy annak meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.2.2. A kérelemhez, minden vezetőülés-típusra, az alábbiakat kell csatolni:3.2.2.1. rövid műszaki leírás, amelyben azt a traktortípust, illetve típusokat kell megnevezni, amely(ek)re az ülést tervezték;3.2.2.2. műszaki rajzok 3 példányban, amelyek lehetővé teszik a vezetőülés típus azonosítását, és megadják az ülés méreteit, tömegét, rugózási rendszerét és rögzítésének módját;3.2.2.3. legalább 1 darab ülés;3.2.2.4. azon traktortípusra jellemző traktor (szükség esetén), amelyhez az ülést tervezték.3.3. Feliratok3.3.1. Az EGK alkatrész-típusjóváhagyásra előterjesztett ülésen legyen rögzítve jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul a kérelmező kereskedelmi neve vagy védjegye.3.3.2. Minden ülésen legyen egy kellően nagy felület az EGK alkatrész-típusjóváhagyási jel számára; e felületet a 3.2.2.2. pontban meghatározott rajzokon fel kell tüntetni.3.4. EGK alkatrész-típusjóváhagyás3.4.1. Ha a 3.2. pont szerint bemutatott ülés megfelel a 3.1. és 3.3. pont követelményeinek, akkor megadják az EGK alkatrész-típusjóváhagyást és egy típus-jóváhagyási számot.3.4.2. E szám más üléstípushoz nem rendelhető hozzá.3.5. Jelölés3.5.1. Minden, az ezen irányelv keretében jóváhagyott üléstípusnak megfelelő ülésen EGK-típusjóváhagyási jelnek kell lennie.3.5.2. A típus-jóváhagyási jel az alábbiakból áll:3.5.2.1. egy négyszög, benne az "e" betűvel, amelyet azon ország jelzőszáma vagy jelzőbetűje követ, amely az engedélyt megadta:1 Németország2 Franciaország3 Olaszország4 Hollandia6 Belgium11 Egyesült Királyság13 Luxemburg18 DániaIRL Írország3.5.2.2. egy EGK-típusjóváhagyási szám, amely megfelel az adott üléstípusra kiállított típusbizonyítvány számának, és amelyet a négyszög közelében kell elhelyezni; és3.5.2.3. azon A. kategóriájú traktortípusnak az adatai a négyszög felett, annak közelében, amelyhez az ülést tervezték. Ez utóbbit a következőképpen kell feltüntetni:- I: az A. kategóriájú I. osztályú traktorokra,- I és II: az A. kategóriájú, I. és II. osztályú traktorokra.Ha a négyszög felett nincs adat feltűntetve, akkor ez azt jelenti, hogy az adott ülést B. kategóriájú traktorokra tervezték.3.5.3. Az EGK-típusjóváhagyási jelet az ülésen úgy kell elhelyezni, hogy az tartós legyen, továbbá, hogy az ülésnek a traktorra való felszerelése után is jól olvasható legyen.3.5.4. Az EGK-típusjóváhagyási jelre mintát a 11. függelék tartalmaz.3.5.5. A típus-jóváhagyási jel különböző részeinek méretei nem lehetnek kisebbek a 11. függelékben a jelre megadott legkisebb méreteknél.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETEGK ALKATRÉSZTÍPUS-BIZONYÍTVÁNY MINTÁJA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETA VEZETŐÜLÉS FELSZERELÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI A TRAKTOR EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁHOZ1. Minden vezetőülésen rajta kell lennie az EGK-típusjóváhagyási jelnek, valamint mindegyiknek meg kell felelnie az alábbi előírásoknak:1.1. a vezetőülést úgy kell felszerelni, hogy:1.1.1. a vezetőnek a traktor kormányzása és kezelése közben kényelmes testtartást biztosítson;1.1.2. könnyen hozzáférhető legyen;1.1.3. a vezető rendes testtartásában könnyen elérhesse a traktor minden olyan kezelőelemét, amelyet vezetés közben valószínűleg kezelnie kell;1.1.4. a vezetőülés és a traktor alkatrészei között ne legyenek olyanok, amelyek vágásokat vagy sérüléseket okozhatnak;1.1.5. ha az ülés csak hossz- és magassági irányban állítható, akkor szimmetriasíkja essen egybe a traktor hosszanti középsíkjával, vagy legyen azzal párhuzamos;1.1.6. ha az ülés forgatható, akkor az összes lehetséges, vagy csak a meghatározott helyzetekben, de az 1.1.5. pont szerinti helyzetekben mindenképpen rögzíthető legyen.2. Az EGK típusjóváhagyás tulajdonosa kérheti annak kiterjesztését más üléstípusokra is. Az illetékes hatóság akkor ad helyt e kérelemnek, ha a következő feltételek teljesülnek:2.1. az új üléstípusra már megadták az EGK-típusjóváhagyást;2.2. az ülést arra a traktortípusra szánták, amelyre az EGK típusjóváhagyás kiterjesztését kérik;2.3. az ülést e melléklet felszerelési előírásainak betartásával szerelik fel.3. Az olyan traktorokhoz való ülés esetében, amelyek legkisebb nyomtávolsága nem haladja meg az 1150 mm-t, az ülésfelület mélysége és szélessége tekintetében a következő legkisebb méretek engedhetők meg:- az ülésfelület mélysége: 300 mm,- az ülésfelület szélessége: 400 mm.A fenti előírás csak akkor érvényes, ha az ülésfelület előírt mélysége és szélessége (azaz 400 + 50 mm legkisebb mélység, illetve 450 mm legkisebb szélesség) a traktor szerkezeti kialakítása miatt nem tartható be.4. Az EGK típusbizonyítvány adatlapjához az V. melléklet mintája szerinti bizonyítványt csatolnak minden olyan típusjóváhagyáshoz vagy típusjóváhagyás kiterjesztéséhez, amelyet megadnak vagy elutasítanak.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETEGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI BIZONYÍTVÁNY MELLÉKLETE VALAMELY TRAKTORTÍPUS VEZETŐÜLÉSÉRE VONATKOZÓAN(A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2012/44/EU végrehajtási irányelve ( 2012. november 26. ) a 2002/53/EK és 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkéhez végrehajtási intézkedéseket előíró 2003/90/EK és 2003/91/EK irányelvnek az egyes mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtáinak vizsgálata keretében minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               27.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 327/37

         A BIZOTTSÁG 2012/44/EU VÉGREHAJTÁSI IRÁNYELVE
   (2012. november 26.)
   a 2002/53/EK és 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkéhez végrehajtási intézkedéseket előíró 2003/90/EK és 2003/91/EK irányelvnek az egyes mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtáinak vizsgálata keretében minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,
   tekintettel a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a 2003/90/EK (3) és a 2003/91/EK (4) irányelvek elfogadásával kívánta biztosítani, hogy a tagállamok által nemzeti fajtajegyzékükbe felvett fajták a minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei vonatkozásában megfelelnek a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) által megállapított iránymutatásoknak, amennyiben ilyen iránymutatások léteznek. Egyéb fajtákra vonatkozóan az irányelvek előírják, hogy az Új Növényfajták Oltalmára Létesült Nemzetközi Szövetség (UPOV) iránymutatásai alkalmazandók.

               (2)

               A Közösségi Növényfajta-hivatal és az Új Növényfajták Oltalmára Létesült Nemzetközi Szövetség azóta egyéb fajok vonatkozásában is készített iránymutatásokat, illetve már létezőket naprakésszé tett.

               (3)

               A 2003/90/EK és a 2003/91/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2003/90/EK irányelv I. és II. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletének A. részében foglalt szöveg lép.
   2. cikk
   A 2003/91/EK irányelv mellékleteinek helyébe az ezen irányelv mellékletének B. részében foglalt szöveg lép.
   3. cikk
   A 2014. január 1-je előtt megkezdett vizsgálatok esetében a tagállamok alkalmazhatják a 2003/90/EK és a 2003/91/EK irányelvnek az ezen irányelv által történő módosítás előtt hatályos szövegét.
   4. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2013. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   A tagállamoknak e rendelkezéseket 2014. január 1-jétől kell alkalmazniuk.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   5. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2012. november 26-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 193., 2002.7.20., 1. o.

      (2)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o.

      (3)  HL L 254., 2003.10.8., 7. o.

      (4)  HL L 254., 2003.10.8., 11. o.

      MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      „
            I. MELLÉKLET

               Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett azon fajok jegyzéke, amelyeknek meg kell felelniük a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) által kiadott vizsgálati jegyzőkönyveknek

                        Tudományos elnevezés

                        Közönséges név

                        CPVO-jegyzőkönyv

                           Festuca filiformis Pourr.

                        Finomlevelű juhcsenkesz

                        TP 67/1, 2011.6.23.

                           Festuca ovina L.

                        Juhcsenkesz

                        TP 67/1, 2011.6.23.

                           Festuca rubra L.

                        Vörös csenkesz

                        TP 67/1, 2011.6.23.

                           Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

                        Krajina – csenkesz

                        TP 67/1, 2011.6.23.

                           Lolium multiflorum Lam.

                        Olasz perje

                        TP 4/1, 2011.6.23.

                           Lolium perenne L.

                        Évelő perje

                        TP 4/1, 2011.6.23.

                           Lolium x boucheanum Kunth

                        Hibrid perje

                        TP 4/1, 2011.6.23.

                           Pisum sativum L.

                        Takarmányborsó

                        TP 7/2, 2010.3.11.

                           Brassica napus L.

                        Káposztarepce

                        TP 36/2, 2011.11.16.

                           Helianthus annuus L.

                        Napraforgó

                        TP 81/1, 2002.10.31.

                           Linum usitatissimum L.

                        Len/olajlen

                        TP 57/1, 2007.3.21.

                           Avena nuda L.

                        Csupasz zab

                        TP 20/1, 2003.11.6.

                           Avena sativa L. (továbbá A. byzantina K. Koch)

                        Zab és bizánci zab

                        TP 20/1, 2003.11.6.

                           Hordeum vulgare L.

                        Árpa

                        TP 19/3, 2012.3.21.

                           Oryza sativa L.

                        Rizs

                        TP 16/2, 2012.3.21.

                           Secale cereale L.

                        Rozs

                        TP 58/1, 2002.10.31.

                           xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                        A Triticum nemzetség valamely fajának és a Secale nemzetség valamely fajának keresztezéséből származó hibridek

                        TP 121/2 rev. 1, 2011.2.16.

                           Triticum aestivum L.

                        Búza

                        TP 3/4 rev. 2, 2011.2.16.

                           Triticum durum Desf.

                        Durumbúza

                        TP 120/2, 2003.11.6.

                           Zea mays L.

                        Kukorica

                        TP 2/3, 2010.3.11.

                           Solanum tuberosum L.

                        Burgonya

                        TP 23/2, 2005.12.1.

                        E jegyzőkönyvek szövege megtalálható a Közösségi Növényfajta-hivatal honlapján (www.cpvo.europa.eu).

            II. MELLÉKLET

               Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett azon fajok jegyzéke, amelyeknek meg kell felelniük az Új Növényfajták Oltalmára Létesült Nemzetközi Szövetség (UPOV) által meghatározott vizsgálati iránymutatásoknak

                        Tudományos elnevezés

                        Közönséges név

                        UPOV-iránymutatás

                           Beta vulgaris L.

                        Takarmányrépa

                        TG/150/3, 1994.11.4.

                           Agrostis canina L.

                        Ebtippan

                        TG/30/6, 1990.10.12.

                           Agrostis gigantea Roth.

                        Óriás tippan

                        TG/30/6, 1990.10.12.

                           Agrostis stolonifera L.

                        Tarackos tippan

                        TG/30/6, 1990.10.12.

                           Agrostis capillaris L.

                        Cérnatippan

                        TG/30/6, 1990.10.12.

                           Bromus catharticus Vahl

                        Prérifű

                        TG/180/3, 2001.4.4.

                           Bromus sitchensis Trin.

                        Alaszkai rozsnok

                        TG/180/3, 2001.4.4.

                           Dactylis glomerata L.

                        Csomós ebír

                        TG/31/8, 2002.4.17.

                           Festuca arundinacea Schreber

                        Nádképű csenkesz

                        TG/39/8, 2002.4.17.

                           Festuca pratensis Huds.

                        Réti csenkesz

                        TG/39/8, 2002.4.17.

                           xFestulolium Asch. et Graebn.

                        A Festuca nemzetség valamely fajának és a Lolium nemzetség valamely fajának keresztezéséből származó hibridek

                        TG/243/1, 2008.4.9.

                           Phleum nodosum L.

                        Kis komócsin

                        TG/34/6, 1984.11.7.

                           Phleum pratense L.

                        Gumós komócsin

                        TG/34/6, 1984.11.7.

                           Poa pratensis L.

                        Réti perje

                        TG/33/6, 1990.10.12.

                           Lupinus albus L.

                        Fehér csillagfürt

                        TG/66/4, 2004.3.31.

                           Lupinus angustifolius L.

                        Keskenylevelű csillagfürt

                        TG/66/4, 2004.3.31.

                           Lupinus luteus L.

                        Sárga csillagfürt

                        TG/66/4, 2004.3.31.

                           Medicago sativa L.

                        Lucerna

                        TG/6/5, 2005.4.6.

                           Medicago x varia T. Martyn

                        Tarkavirágú lucerna

                        TG/6/5, 2005.4.6.

                           Trifolium pratense L.

                        Vöröshere

                        TG/5/7, 2001.4.4.

                           Trifolium repens L.

                        Fehérhere

                        TG/38/7, 2003.4.9.

                           Vicia faba L.

                        Lóbab

                        TG/8/6, 2002.4.17.

                           Vicia sativa L.

                        Tavaszi bükköny

                        TG/32/6, 1988.10.21.

                           Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                        Karórépa

                        TG/89/6rev., 2001.4.4. + 2009.4.1.

                           Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                        Takarmányretek

                        TG/178/3, 2001.4.4.

                           Arachis hypogea L.

                        Földimogyoró

                        TG/93/3, 1985.11.13.

                           Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                        Réparepce

                        TG/185/3, 2002.4.17.

                           Cannabis sativa L.

                        Kender

                        TG/276/1, 2012.3.28.

                           Carthamus tinctorius L.

                        Sáfrányos szeklice

                        TG/134/3, 1990.10.12.

                           Gossypium spp.

                        Gyapot

                        TG/88/6, 2001.4.4.

                           Papaver somniferum L.

                        Mák

                        TG/166/3, 1999.3.24.

                           Sinapis alba L.

                        Fehér mustár

                        TG/179/3, 2001.4.4.

                           Glycine max (L.) Merrill

                        Szójabab

                        TG/80/6, 1998.4.1.

                           Sorghum bicolor (L.) Moench

                        Cirok

                        TG/122/3, 1989.10.6.

                        Ezen iránymutatások szövege megtalálható az UVOP honlapján (www.upov.int).

                  ”
      B.   RÉSZ
      „
            I. MELLÉKLET

               Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett azon fajok jegyzéke, amelyeknek meg kell felelniük a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) által kiadott vizsgálati jegyzőkönyveknek

                        Tudományos elnevezés

                        Közönséges név

                        CPVO-jegyzőkönyv

                           Allium cepa L. (Cepa csoport)

                        Vöröshagyma

                        TP 46/2, 2009.4.1.

                           Allium cepa (Aggregatum csoport)

                        Salottahagyma

                        TP 46/2, 2009.4.1.

                           Allium fistulosum L.

                        Téli sarjadékhagyma

                        TP 161/1, 2010.3.11.

                           Allium porrum L.

                        Póréhagyma

                        TP 85/2, 2009.4.1.

                           Allium sativum L.

                        Fokhagyma

                        TP 162/1, 2004.3.25.

                           Allium schoenoprasum L.

                        Metélőhagyma

                        TP 198/1, 2009.4.1.

                           Apium graveolens L.

                        Zeller

                        TP 82/1, 2008.3.13.

                           Apium graveolens L.

                        Gumós zeller

                        TP 74/1, 2008.3.13.

                           Asparagus officinalis L.

                        Spárga

                        TP 130/2, 2011.2.16.

                           Beta vulgaris L.

                        Cékla, beleértve a cheltenham répát is

                        TP 60/1, 2009.4.1.

                           Brassica oleracea L.

                        Leveles kel

                        TP 90/1, 2011.2.16.

                           Brassica oleracea L.

                        Karfiol

                        TP 45/2, 2010.3.11.

                           Brassica oleracea L.

                        Brokkoli vagy calabrese brokkoli

                        TP 151/2, 2007.3.21.

                           Brassica oleracea L.

                        Kelbimbó

                        TP 54/2, 2005.12.1.

                           Brassica oleracea L.

                        Karalábé

                        TP 65/1, 2004.3.25.

                           Brassica oleracea L.

                        Kelkáposzta, fejes káposzta és vörös káposzta

                        TP 48/3, 2011.2.16.

                           Brassica rapa L.

                        Kínai kel

                        TP 105/1, 2008.3.13.

                           Capsicum annuum L.

                        Csili vagy paprika

                        TP 76/2, 2007.3.21.

                           Cichorium endivia L.

                        Borzaslevelű és széleslevelű endívia

                        TP 118/2, 2005.12.1.

                           Cichorium intybus L.

                        Ipari cikória

                        TP 172/2, 2005.12.1.

                           Cichorium intybus L.

                        Cikóriasaláta

                        TP 173/1, 2004.3.25.

                           Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

                        Görögdinnye

                        TP 142/1, 2007.3.21.

                           Cucumis melo L.

                        Sárgadinnye

                        TP 104/2, 2007.3.21.

                           Cucumis sativus L.

                        Salátauborka és fürtös uborka

                        TP 61/2, 2008.3.13.

                           Cucurbita pepo L.

                        Cukkini

                        TP 119/1, 2004.3.25.

                           Cynara cardunculus L.

                        Articsóka és kardi

                        TP 184/1, 2004.3.25.

                           Daucus carota L.

                        Sárgarépa és takarmány sárgarépa

                        TP 49/3, 2008.3.13.

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Édeskömény

                        TP 183/1, 2004.3.25.

                           Lactuca sativa L.

                        Saláta

                        TP 13/5, 2011.2.16.

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Paradicsom

                        TP 44/4, 2012.3.21.

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Petrezselyem

                        TP 136/1, 2007.3.21.

                           Phaseolus coccineus L.

                        Futóbab

                        TP 9/1, 2007.3.21.

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Zöldbab (bokorbab és futóbab)

                        TP 12/3, 2009.4.1.

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Kifejtőborsó, velőborsó és cukorborsó

                        TP 7/2, 2010.3.11.

                           Raphanus sativus L.

                        Retek

                        TP 64/1, 2002.3.27.

                           Solanum melongena L.

                        Padlizsán vagy tojásgyümölcs

                        TP 117/1, 2008.3.13.

                           Spinacia oleracea L.

                        Spenót

                        TP 55/4, 2012.3.21.

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Galambbegysaláta

                        TP 75/2, 2007.3.21.

                           Vicia faba L. (partim)

                        Lóbab

                        TP Broadbean/1, 2004.3.25.

                           Zea mays L. (partim)

                        Csemegekukorica és pattogatni való kukorica

                        TP 2/3, 2010.3.11.

                        E jegyzőkönyvek szövege megtalálható a Közösségi Növényfajta-hivatal honlapján (www.cpvo.europa.eu).

            II. MELLÉKLET

               Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett azon fajok jegyzéke, amelyeknek meg kell felelniük az Új Növényfajták Oltalmára Létesült Nemzetközi Szövetség (UPOV) által meghatározott vizsgálati iránymutatásoknak

                        Tudományos elnevezés

                        Közönséges név

                        UPOV-iránymutatás

                           Beta vulgaris L.

                           Beta vulgaris L. Mángold

                        TG/106/4, 2004.3.31.

                           Brassica rapa L.

                        Tarlórépa

                        TG/37/10, 2001.4.4.

                           Cichorium intybus L.

                        Leveles cikória vagy olasz cikória

                        TG/154/3, 1996.10.18.

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Sütőtök

                        TG/155/4rev., 2007.3.28. + 2009.4.1.

                           Raphanus sativus L.

                        Fekete retek

                        TG/63/7, 2012.3.28.

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Rebarbara

                        TG/62/6, 1999.3.24.

                           Scorzonera hispanica L.

                        Feketegyökér

                        TG/116/4, 2010.3.24.

                        Ezen iránymutatások szövege megtalálható az UVOP honlapján (www.upov.int).

                  ”


Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0069

Az Európai Parlament és a Tanács 96/69/EK irányelve (1996. október 8.) a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/220/EGK irányelv módosításáról

Hivatalos Lap L 282 , 01/11/1996 o. 0064 - 0067 CS.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 ET.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 HU.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 LT.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 LV.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 MT.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 PL.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 SK.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37 SL.ES fejezet 13 kötet 018 o. 34  - 37

		Az Európai Parlament és a Tanács 96/69/EK irányelve(1996. október 8.)a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/220/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 100 a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében [3] szabályozott eljárásnak megfelelően,(1) mivel intézkedéseket kell elfogadni a belső piac céljainak megvalósítása érdekében; mivel a belső piac egy olyan, belső határok nélküli területet foglal magában, amelyen belül az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása biztosított;(2) mivel az Európai Közösségnek a Tanács által 1973. november 22-én jóváhagyott első környezetvédelmi cselekvési programja [4] szerint a gépjárművek kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni küzdelemben a legújabb tudományos eredményeket is figyelembe kell venni, és a korábban elfogadott irányelveket ennek megfelelően módosítani kell; mivel az ötödik cselekvési programban foglaltak szerint, melynek általános elveit a Tanács az 1993. február 1-jei határozatában [5] hagyta jóvá, további erőfeszítések szükségesek a gépjárművek jelenlegi szennyezőanyag-kibocsátási szintjének számottevő csökkentése érdekében;(3) mivel a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátása csökkentésének, valamint a gépjárművek belső piaca megteremtésének céljait nem lehetséges az egyes tagállamok szintjén kielégítő mértékben megvalósítani, hanem e célkitűzések eredményesebben elérhetők a közösségi szinten a gépjárművek által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése útján;(4) mivel általánosan elfogadott tény, hogy a Közösségben a közúti forgalom növekedése a környezet súlyos károsodásával jár, és fennáll a veszélye annak, hogy a környezeti terhelések a jövőben tovább fokozódnak; mivel több, a forgalom sűrűségének további növekedésére vonatkozó hivatalos becslés a tényleges adatok alattinak bizonyult; mivel ezen okból szükséges valamennyi gépjárműre vonatkozóan szigorú kibocsátási szabvány megalkotása;(5) mivel a Bizottság 1993-ban elfogadott egy európai programot a szennyezőanyag-kibocsátás, tüzelőanyagok és motortechnológiák területén (EPEFE); mivel a programnak biztosítania kell, hogy a jövőben megfogalmazandó, a szennyezőanyag-kibocsátással kapcsolatos irányelvekre vonatkozó javaslatok mind a környezet és a fogyasztók, mind pedig a gazdaság szempontjából optimális megoldással szolgáljanak; mivel a program azokkal a szennyeződésekkel foglalkozik, amelyeket a gépjárművek, valamint az általuk használt tüzelőanyagok okoznak;(6) mivel a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyeződés elleni intézkedésekről szóló 70/220/EGK [6] irányelv egyike a 70/156/EGK irányelvben [7] megállapított típus-jóváhagyási eljárás szerinti külön irányelveknek;(7) mivel a 70/220/EGK irányelv meghatározza az ilyen gépjárműmotorok szén-monoxid- és el nem égetett szénhidrogének kibocsátása határértékeit; mivel ezeket a határértékeket első alkalommal a 74/290/EGK tanácsi irányelv [8] szállította lejjebb és a 77/102/EGK bizottsági irányelvben [9] meghatározott nitrogénoxid-kibocsátás megengedett határértékeivel egészítették ki; mivel e három szennyezőanyag határértékeit a 78/665/EGK bizottsági irányelv [10], 83/351/EGK tanácsi irányelv [11] és a 88/76/EGK tanácsi irányelv [12] folyamatosan lejjebb szállította; mivel a 88/436/EGK irányelv [13] határértékeket állapított meg a dízelmotoroknak a légszennyező részecskék kibocsátására; mivel a 89/458/EGK irányelv [14] bevezette az 1400 cm3 hengerűrtartalom alatti személygépjárművek gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátásának szigorított európai szabványát; mivel e szabványok alkalmazása a városon kívüli menetciklust tartalmazó továbbfejlesztett európai vizsgálati eljárás alapján valamennyi személygépjárműre kiterjesztésre került, függetlenül a motor-lökettérfogattól; mivel a 91/441/EGK irányelv [15] előírásokat vezetett be a párolgási emissziókra és a kibocsátás-csökkentő gépjárműalkatrészek tartósságára, valamint a dízelüzemű gépjárművek légszennyező részecskék kibocsátására vonatkozóan szigorúbb határértékeket határozott meg; mivel a hatnál több utas szállítására alkalmas vagy 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb össztömegű személygépjárművekre, könnyű haszongépjárművekre és terepjárókra, amelyekre a 70/220/EGK irányelv vonatkozik, ezen gépjárművek sajátos jellemzőinek figyelembevételével a 93/59/EGK irányelvet [16] kell alkalmazni, amely ugyanolyan szigorú szabványokat állapít meg, mint amilyeneket a személygépjárművekre is alkalmazni kell; mivel a személygépjárművekre vonatkozó előírásokat a 94/12/EK irányelv tovább szigorítja, amely új eljárást vezetett be a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére; mivel a könnyű haszongépjárművekre vonatkozó előírásokat hozzá kell igazítani a személygépjárművekre vonatkozó előírásokhoz, hogy azok legalább olyan szigorúak legyenek, mint a személygépjárművekre vonatkozó előírások;(8) mivel a Bizottság e területen végzett munkája bebizonyította, hogy a Közösség ipara számára jelenleg elérhető legjobb technológiák még továbbfejleszthetők, és ezáltal a könnyű haszongépjárműveknél is megfelelhetnek az alacsonyabb szennyezőanyag-kibocsátási határértékeknek; mivel ugyanez vonatkozik az új, fejlesztési szakaszban lévő technológiákra is; mivel a javasolt szabványokat az új gépjárműtípusok jóváhagyása, valamint a gyártás megfelelőségének ellenőrzése során egyaránt alkalmazni kell, mivel a mintavétel és a statisztikai kiértékelés megváltozott módszere megszüntette a határértékeknél alkalmazott, a 70/220/EGK irányelv által korábban a határértékekre vonatkozóan megengedett tűréseket;(9) mivel a Bizottság megvizsgálta, hogy végrehajtható-e a II. és III. gépjárműosztály összevonása, és tételesen megvizsgálta a könnyű haszongépjárművek valóságos üzemeltetését a városi és városon kívüli forgalomban, valamint e gépjárművek különleges jellemzőit;(10) mivel a tagállamok számára meg kell engedni, hogy olyan adókedvezményekkel, amelyek megfelelnek a Szerződés rendelkezéseinek és bizonyos, a belső piac torzulásának elkerülése érdekében meghatározott feltételeket teljesítenek, segítsék olyan gépjárművek forgalomba helyezését, amelyek eleget tesznek a közösségi szinten elfogadott előírásoknak; mivel ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a szennyező- és egyéb anyagok kibocsátásának mértékét számításba vegye a gépjárműadó megállapításánál;(11) mivel az ezen irányelvben foglalt előzetes értesítési kötelezettség nem sérti a közösségi jog rendelkezéseiben, különösen a Szerződés 93. cikkének (3) bekezdésében foglalt értesítési kötelezettséget;(12) mivel az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság által legkésőbb 1996. június 30-ig benyújtott javaslat alapján, legkésőbb 1997. december 31-ig elfogadja a 2000. évtől bevezetendő, a könnyű haszongépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásának számottevő csökkentését célzó követelményeket;(13) mivel a 2000. évben érvénybe lépő, a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés csökkentésére vonatkozó intézkedések egy integrált és sokoldalú, a közúti forgalomból származó levegőszennyezés csökkentésére irányuló valamennyi intézkedést magában foglaló megközelítés részét képezik; mivel a 94/12/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott paraméterek mindegyike lényeges; mivel a 2000. év követelményeire való tekintettel a könnyű haszongépjárművekkel kapcsolatos célkitűzéseknek ugyanolyan szigorú előírásokat kell meghatározniuk, mint amelyek a személygépjárművekre vonatkoznak, mégpedig egy egységes műszaki szintű szennyezőanyag-kibocsátást korlátozó technológia alkalmazásával, amelynek során figyelembe kell venni a könnyű haszongépjárművek különleges jellemzőit, illetve az N1-es gépjármű-kategória II. és III. gépjárműosztályai tartósságára vonatkozó megfelelő követelményeket; mivel a Bizottságnak meg kell megvizsgálnia a környezeti, technológiai és a költség-haszon elemző szempontokat a célból, hogy 1996. június végéig számszerűsített célkitűzéseket határozzon meg a 2000. évtől alkalmazandó közösségi intézkedésekre vonatkozóan,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 70/220/EGK tanácsi irányelv I. melléklete ennek az irányelvnek a melléklete szerint módosul.2. cikk(1) A tagállamok 1996. október 1-jétől elismerik a 70/156/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének és 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek való megfelelést.(2) 1997. január 1-jétől a tagállamok az I. gépjárműosztályba és 1998. január 1-jétől a II. és III. gépjárműosztályba tartozó semmilyen gépjárműtípus esetében sem adhatnak ki- a 70/156/EGK irányelv 4. cikk (1) bekezdésének megfelelő EK-típusjóváhagyást, vagy- nemzeti típusjóváhagyást, kivéve, ha a 70/156/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében foglaltakat alkalmazzák,a kibocsátás által okozott levegőszennyezéssel kapcsolatos okokból, ha a gépjárműtípus az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv előírásainak nem felel meg.(3) A tagállamok 1997. október 1-jétől az I. gépjárműosztályba tartozó gépjárművek és 1998. október 1-jétől a II. és III. gépjárműosztályba tartozó gépjárművek esetében- a 70/156/EGK irányelv alapján az új gépjárműre kiállított megfelelőségi igazolást ugyanezen irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik többé érvényesnek, és- megtiltják az olyan új gépjárművek bejegyzését, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amelyekre nem adtak ki a 70/156/EGK irányelv követelményeinek megfelelő megfelelőségi igazolást, kivéve, ha a 70/156/EGK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazzák,a motorok kibocsátásai által okozott levegőszennyezéssel kapcsolatos okokból, ha a gépjármű az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv előírásainak nem felel meg.3. cikkA tagállamok csak olyan gépjárművekre nyújthatnak adókedvezményt, amelyek az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelvnek megfelelnek. Az ilyen adókedvezményeknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek és az alábbi feltételeknek:- a tagállamban minden forgalomba hozatalra kerülő új gépjárműre alkalmazzák, amely az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek előre megfelel,- megszűnnek a 2. cikk (3) bekezdése szerinti azon időpontban, amelytől kezdődően a kibocsátási határértékeket kötelezően kell az új gépjárművekre alkalmazni,- minden gépjárműtípusnál jelentősen alacsonyabb összeget kell képviselniük, mint az olyan tényleges többletköltség, amely az előírt értékek betartása céljából alkalmazott műszaki berendezést és annak a gépjárműbe történő beszerelési költségét tartalmazza.A Bizottságnak valamennyi, az első bekezdésben említett adókedvezmény bevezetésére vagy módosítására vonatkozó tervről az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatást kell kapnia.4. cikkAz Európai Parlament és a Tanács a Szerződésben foglalt feltételek alapján legkésőbb 1997. december 31-ig határoz az ezen irányelv szerinti, a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni közösségi intézkedések következő fokozataira vonatkozó javaslatokról, amelyeket a Bizottság legkésőbb 1996. június 30-ig terjeszt elő. Az elfogadott intézkedéseket 2000-től kell alkalmazni.A Bizottság javaslatainak alapját a 94/12/EK irányelvben foglalt megközelítés képezi.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1996. október 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.6. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. október 8-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökK. Hänscha Tanács részérőlaz elnökP. Rabbitte[1] HL C 390., 1994.12.31., 26. o. és HL C 19., 1996.1.23., 13. o.[2] HL C 201., 1993.7.26., 9. o.[3] Az Európai Parlament 1995. szeptember 20-i állásfoglalása (HL C 269., 1995.10.16., 82. o.), a Tanács 1995. december 22-i közös álláspontja (HL C 37., 1996.2.9., 23. o.) és az Európai Parlament 1996. Május 9-i határozata (HL C 152., 1996.5.27., 44. o.).[4] HL C 112., 1973.12.20., 1. o.[5] HL C 138., 1993.5.17., 1. o.[6] HL L 76., 1970.4.6., 1. o. A legutóbb a 94/12/EK irányelvvel (HL L 100., 1994.4.19., 42. o.) módosított irányelv.[7] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 95/54/EK bizottsági irányelvvel (HL L 266., 1995.11.8., 1. o.) módosított irányelv.[8] HL L 159., 1974.6.15., 61. o.[9] HL L 32., 1977.2.3., 32. o.[10] HL L 223., 1978.8.14., 48. o.[11] HL L 197., 1983.7.20., 1. o.[12] HL L 36., 1988.2.9., 1. o.[13] HL L 214., 1988.8.6., 1. o.[14] HL L 226., 1989.8.3., 1. o.[15] HL L 242., 1991.8.30., 1. o.[16] HL L 186., 1993.7.28., 21. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 93/59/EGK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv mellékleteinek módosításaiAz 5.3.1.4. szakasz táblázata helyébe a következő táblázat kerül:Határértékek | Gépjármű-kategória/osztály |Referenciatömeg | RW | (kg) Szén-monoxid-tömeg L1 | (g/km) Szénhidrogének és nitrogénoxidok együttes tömege L2 | (g/km) Részecsék tömege L3 | (g/km) Kategória Osztály |Benzin | Dízel | Benzin | Dízel [1] | Dízel [1] |M [2] | – | összes | 2,2 | 1,0 | 0,5 | 0,7 | 0,08 |N1 [2] | I | RW ≤ 1250 | 2,2 | 1,0 | 0,5 | 0,7 | 0,08 |II | 1250 < RW ≤ 1700 | 4,0 | 1,25 | 0,6 | 1,0 | 0,12 |III | 1700 < RW | 5,0 | 1,5 | 0,7 | 1,2 | 0,17 |[1] 1999. szeptember 30-ig az olyan gépjárművekre, amelyek közvetlen befecskendezéses dízelmotorral vannak felszerelve, az alábbi L2 és az L3 határértékeket kell alkalmazni:[2] Kivételt képeznek:- a több mint hat utas szállítására alkalmas gépjárművek, beleértve a gépjárművezetőt is,- olyan gépjárművek, amelyek legnagyobb össztömege meghaladja a 2500 kg-ot.[3] Valamint az M kategória (2) lábjegyzetben meghatározott gépjárművei.--------------------------------------------------


title: A Tanács 72/245/EGK irányelve (1972. június 20.) a gépjárművek külső gyújtású motorjai által előidézett rádiózavarok szűrésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31972L0245

Hivatalos Lap L 152 , 06/07/1972 o. 0015 - 0024 finn különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0104  dán különkiadás sorozat I fejezet 1972(II) o. 0609  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0104  angol különkiadás sorozat I fejezet 1972(II) o. 0637  - 0645 görög különkiadás: fejezet 13 kötet 1 o. 0250  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0117  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0117

		A Tanács 72/245/EGK irányelve(1972. június 20.)a gépjárművek külső gyújtású motorjai által előidézett rádiózavarok szűrésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel azok a műszaki követelmények, amelyeket a gépjárműveknek a nemzeti jogszabályok szerint teljesíteniük kell, többek között a gépjárművek rádiózavar-szűrésére is vonatkoznak;mivel ezek a követelmények tagállamonként különbözők; mivel ebből következően szükségszerű, hogy mindegyik tagállam vagy kiegészítésként, vagy jelenlegi szabályozása helyett azonos követelményeket fogadjon el, hogy ezáltal mindenekelőtt bármely járműtípushoz alkalmazni lehessen a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i [1] tanácsi irányelv szerinti EGK-típusjóváhagyási eljárást;mivel kívánatos átvenni azokat a műszaki előírásokat, amelyeket az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága 10. rendelete fogadott el (A gépjárművek jóváhagyására rádiózavar-szűrés tekintetében vonatkozó egységes rendelkezések), amelyet a gépjármű berendezések és alkatrészek jóváhagyására vonatkozó egységes követelmények elfogadásáról és a jóváhagyás kölcsönös elismeréséről 1958. március 20-án kötött megállapodáshoz mellékletként csatolták [2],ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:l. cikkEzen irányelv alkalmazásában "jármű": a közúti forgalomban való részvételre rendelt szikragyújtással rendelkező felépítményes vagy anélküli, legalább négykerekű és 25 km/óránál nagyobb legnagyobb tervezési sebességű összes gépjármű, a sínjárművek, mezőgazdasági traktorok és munkagépek kivételével.2. cikkEgyetlen tagállam sem tagadhatja meg egy járműre EGK vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását a meghajtómotor vagy meghajtómotorok elektromos gyújtórendszere okozta rádiózavarásra hivatkozással, ha a jármű olyan rádiózavar-szűrővel van felszerelve, amely teljesíti a mellékletekben foglalt követelményeket.3. cikkAz a tagállam, amely korábban megadta a típusjóváhagyást, megteszi a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy az I. melléklet 2.2 pontjában említett alkatrész vagy jellemző bármilyen módosításáról való tájékoztatást biztosítson. E tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak kell meghatározniuk, hogy szükséges-e további vizsgálatokat végezni a módosított járműtípuson, és új vizsgálati jelentést készíteni. Ha e vizsgálatok azt mutatják, hogy ezen irányelv követelményei nem teljesülnek, módosítást nem lehet engedélyezni.4. cikkAzokat a módosításokat, amelyek a mellékletek követelményeinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása miatt válnak szükségessé, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i irányelv 13. cikkében megállapított eljárás szerint kell elfogadni.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított tizennyolc hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1972. június 20-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. P. Buchler[1] HL L 42., 1970.2.23 1. o.[2] --------------------------------------------------I. MELLÉKLET [1]FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, JELÖLÉSEK, ELŐÍRÁSOK, VIZSGÁLATOK, GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG(1.) 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKEzen irányelv alkalmazásában:(2.1.) 2.2. "Járműtípus rádiózavar-szűrés vonatkozásában": gépjárművek, amelyek olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint:2.2.1. a motorteret és az utastér hozzá legközelebb eső részét alkotó karosszériarész alakja és anyagai;2.2.2. a motor típusa (két- vagy négyütemű, a hengerek száma és a hengerűrtartalom, a porlasztók száma, a szelepelrendezés, a legnagyobb teljesítmény és az ahhoz tartozó percenkénti fordulatszám);2.2.3. a gyújtóáramkör alkatrészeinek (gyújtótekercs, gyújtáselosztó, gyújtógyertyák, árnyékolás, stb.) elhelyezése és modellje;2.2.4. a motortérben lévő fém alkatrészek (pl. a fűtőberendezések, pótkerék, légszűrő stb.) elhelyezése;2.3. "Rádiózavarok korlátozása": a rádiózavarok csökkentése a rádió és televízió műsorszórási frekvenciasávokban olyan szintre, hogy ne legyenek észrevehető zavarok az olyan vevőkészülékek működésében, amelyek nem képezik részét a járműnek; ez a feltétel teljesül, ha a zavarszint ezen irányelv 6.2.2. pontjában megállapított határértékek alatt marad.2.4. "Rádiózavar-szűrő berendezés": a zavarszűrő alkatrészek teljes készlete, amelyek a gépjármű gyújtásrendszere által kisugárzott rádiózavarok korlátozásához szükségesek. Ide tartoznak a testkötések és a rádió zavarszűrésben használt árnyékoló alkatrészek is.2.5. "Különböző típusú zavarszűrő berendezések": olyan zavarszűrő berendezések, amelyek olyan lényeges jellemzők tekintetében térnek el egymástól, mint hogy:2.5.1. zavarszűrő alkatrészeik különböző gyári- vagy kereskedelmi jellel rendelkeznek;2.5.2. valamely zavarszűrő alkatrészük "nagyfrekvenciás" tulajdonságai vagy a zavarszűrő alkatrészeik alakja és méretei különböznek;2.5.3. legalább egy zavarszűrő alkatrészük működési elve eltérő;2.5.4. a zavarszűrő alkatrészeik összeszerelése eltérő.2.6. „Zavarszűrő berendezés alkatrész”: a zavarszűrő berendezés egy egyedi része.3. EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM3.1. Járműtípus EGK-jóváhagyási kérelmét rádiózavarszűrés szempontjából a járművet gyártó vállalatnak vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.2. A jóváhagyás kéréséhez mellékelni kell három-három példányban az alább felsorolt okmányokat és műszaki adatokat:3.2.1. a járműtípus leírását a fenti 2.2. pontban említett tételek szempontjából, amelyhez mellékelni kell a motortér perspektivikusan bontott részábrázolását vagy fényképét. Azonkívül meg kell adni a motor- és a járműtípus azonosítási számát és/vagy azonosítási jelzéseit;3.2.2. a rádiózavar-szűrő berendezést alkotó, egyértelműen megnevezett zavarszűrő részek, elemek jegyzékét;3.2.3. minden zavarszűrő alkatrész pontos rajzát, amelyek lehetővé teszik annak egyszerű megállapítását, hogy mely alkatrészekről van szó, és azok hol találhatók;3.2.4. az ohmikus ellenállás névleges értékét és ohmos ellenállású gyújtókábelek esetében a méterhosszra vonatkoztatott névleges ellenállás értékét.3.3. Az EGK-típusjóváhagyási kérelemhez ezenkívül a rádiózavar-szűrő berendezés egy mintadarabját kell mellékelni.3.4. A típus-jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani egy – a vizsgálandó típusnak megfelelő – járművet.4. JELÖLÉSEK4.1. A rádiózavar-szűrő berendezés részein (elemein) fel kell tüntetni:4.1.1. a berendezés és alkatrészeit gyártó kereskedelmi nevét és védjegyét;4.1.2. a gyártó által megadott kereskedelmi leírást.4.2. A jelöléseket a rádiózavar-szűrő kábeleken legalább 12 centiméteres térközökben meg kell ismételni.4.3. Ezek a jelölések jól olvashatók és kitörölhetetlenek legyenek.5. TÍPUSJÓVÁHAGYÁS(5.1.) (5.2.) 5.3. A IV. mellékletben megadott minta szerinti formanyomtatványt kell az EGK-típusbizonyítványhoz csatolni.(5.4.) (5.5.) (5.6.) 6. ELŐÍRÁSOK6.1. Általános előírásokA rádiózavar-szűrő berendezés alkatrészeit úgy kell megtervezni, elkészíteni és felszerelni, hogy rendeltetésszerű használat közben a jármű megfeleljen ezen irányelv előírásainak.6.2. A zavarszűrő hatásra vonatkozó előírások6.2.1. Mérési módszerA gyártó által jóváhagyásra benyújtott járműtípus okozta rádióvételi zavarok mérését a II. mellékletben leírt módszerrel kell elvégezni.6.2.2. Határértékek6.2.2.1. A zavaró sugárzási szint határértéke 40-75 MHz frekvenciasávban 50 μV/m és a 75-250 MHz frekvenciasávban 50-120 μV/m. Ez a határérték 75 MHz felett a frekvenciával lineárisan növekszik.6.2.2.2. Ha a méréseket csúcsértékmérő berendezéssel végzik, úgy a μV/m-ben leolvasott értéket tízzel osztani kell.6.2.3. A rádiózavarszűrés szempontjából jóváhagyásra benyújtott járműtípuson a mért értékek legalább 20 %-kal a referencia határérték alatt legyenek.7. VIZSGÁLATOKA 6. pont követelményeinek történő megfelelést illetően a vizsgálatokat a II. mellékletben leírt módszer szerint kell elvégezni.(8.) 9. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG(9.1.) 9.2. A sorozatgyártásból kiválasztott járművet a gyártás megfelelőségének vizsgálatakor, ezen irányelv követelményei szempontjából megfelelőnek kell tekinteni, ha a mért értékek a 6.2.2. pontban előírt határértéket legfeljebb 25 %-kal haladják meg.9.3. Ha a sorozatgyártásból kiválasztott járművön mért szintértékek közül legalább egy több, mint 25 %-kal meghaladja a 6.2.2. pontban előírt határértékeket, úgy a gyártó kérheti, hogy végezzenek méréseket a sorozatgyártásból szúrópróbával kiválasztott legalább hat darab járművön. Az egyes frekvenciasávokban kapott eredményeket a III. mellékletben bemutatott statisztikai módszerrel kell értékelni.[1] E mellékletek szövege megfelel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága 10. rendelete szövegének, nevezetesen a pomtokra bontás teljes mértékben ugyanaz, ezért ahol a 10. rendelet egy adott pontjának nincs megfelelője ezen irányelvben, a pont számát zárójelek között adja meg ezen irányelv szövege, mint formális bejegyzést.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETNAGYFESZÜLTSÉGŰ GYÚJTÓRENDSZEREK ÁLTAL OKOZOTT RÁDIÓZAVAROK MÉRÉSI MÓDSZERE1. MÉRŐBERENDEZÉSEKA mérőberendezésnek meg kell felelnie a rádiózavar-elhárítás nemzetközi különbizottságának (CISPR) 2. közleményében (l. kiadás 1961-ben) foglalt követelményeknek vagy a CISPR 5. közleményében (l. kiadás, 1967-ben) foglalt és a csúcsértékmérő-berendezésekre vonatkozó követelményeknek.Megjegyzés:Ha a rendelkezésre álló mérőberendezés nem felel meg teljes mértékben ezen CISPR-követelményeknek, úgy az eltéréseket pontosan le kell írni.2. MÉRÉSI EREDMÉNYEK120B.3. MÉRÉSI HELYSZÍNA mérési helyszín sík terület legyen, ahol egy 20 m nagytengelyű és 17,3 m kistengelyű ellipszisen belül nincsenek olyan felületek, amelyeknek észlelhető hullámvisszaverő hatásuk van. Az antenna és a motor középpontja az ellipszis nagytengelyén helyezkedjék el oly módon, hogy a jármű szimmetriatengelye párhuzamos legyen a kistengellyel. Az antenna és a motor – antennához közelebb eső – oldalának a nagytengellyel alkotott metszéspontja az ellipszis egy-egy gyújtópontjában helyezkedjék el. Mérőkészülék vagy az ezt magában foglaló vizsgáló fülke vagy jármű az ellipszisen belül lehet, de a vizsgált gépjármű ellenkező oldalán és vízszintes irányban mérve ne legyen 3 méternél közelebb az antennához. Azonkívül biztosítani kell, hogy ne legyen semmiféle olyan külső zavarás vagy idegen jel, amely lényegesen befolyásolhatja a mérést. Ezért leállított motor mellett ellenőrző vizsgálatot kell végezni a mérés előtt és után. A mérést csak akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha az előzetes és utólagos ellenőrzésnél mért legnagyobb értéket a mérési eredmény legalább 10 dB-lel túllépi.4. A JÁRMŰ4.1. Méréskor csak a motor üzemeltetése szempontjából nélkülözhetetlen elektromos segédberendezéseket szabad működtetni.4.2. A motor szokásos üzemi hőmérsékleten működjön. Valamennyi mérésnél a motort a következő fordulatszámmal kell járatni:Hengerszám | Mérési módszer |Csúcsérték mérés | Helyesbített érték mérés |Egy henger | Alapjárat felett | 2500 ford./perc |Kettő vagy több henger | Alapjárat felett | 1500 ford./perc |4.3. Méréseket nem szabad végezni esőben, sem az eső elálltát követő 10 percen belül.5. ANTENNA5.1. Az antenna magasságaA dipól antenna középpontjának 3 méterre kell lennie a talajszint felett.5.2. Mérési távolságAz antenna vízszintes távolságának a gépjármű legközelebbi fém részétől 10 m kell lennie.5.3. Az antenna helyzete a gépjárműhöz viszonyítvaAz antennát egymás után először a gépjármű bal, majd jobb oldalán két mérési pontban kell elhelyezni úgy, hogy az párhuzamos legyen a gépjármű szimmetriasíkjával, és egy vonalban legyen a motor középpontjával (lásd e melléklet függelékét).5.4. Az antenna helyzeteMindegyik mérési pontban az értékeket a dipól antenna vízszintes, majd függőleges helyzetében is le kell olvasni (lásd e melléklet függelékét).5.5. A mérési eredmények értékeléseA négy leolvasott érték közül a legnagyobbat kell jellemző értéknek tekinteni azon a frekvencián, amelyen a méréseket végezték.6. FREKVENCIÁKA méréseket 40 és 250 MHz közötti frekvenciatartományban kell végezni. Egy jármű nagy valószínűséggel az egész frekvenciatartományban megfelel a zavarszűrési követelményeknek, ha teljesíti a határértékeket a következő frekvenciákon: 45, 65, 90, 150, 180 és 220 (+ 5 MHz). (Ez az 5 MHz tűrés érvényes mind a hat kiválasztott frekvenciára; lehetővé teszi, azon zavarok elkerülését, amelyeket a mérés idején a névleges rögzített frekvenciákon esetleg működő adóállomások keltenek.)--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA RÁDIÓZAVARSZŰRÉS ELLENŐRZÉSÉNEK STATISZTIKAI MÓDSZEREA következő feltételeket kell teljesíteni annak 80 %-os valószínűségű biztosításához, hogy a sorozatgyártású járművek 80 %-a teljesítse az előírt „L” határértéket:x + kS≤ Ln = 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |k = 1,42 | 1,35 | 1,30 | 1,27 | 1,24 | 1,21 | 1,20 |Sn = n gépjárműnél mért eredmények normál eltérése az etalontólSn2 ∑/n — 1x = egyedi eredményL = előírt határértékx-és L értéke dB (μV/m) -ben van kifejezve | | | | |Ha az n darab járműből álló első mintacsoport nem felel meg a követelményeknek, úgy n darabból álló második járműcsoportot is meg kell vizsgálni. Az egész eredményt úgy kell értékelni, mint 2n darab jármű vizsgálatából nyert eredmény.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2009/146/EK irányelve ( 2009. november 26.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az alumínium-foszfid, a kalcium-foszfid, a magnézium-foszfid, a cimoxanil, a dodemorf, a 2,5-diklór-benzoesav-metilészter, a metamitron, a szulkotrion, a tebukonazol és a triadimenol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról szóló 2008/125/EK bizottsági irányelv helyesbítéséről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               27.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 312/55

      A BIZOTTSÁG 2009/146/EK IRÁNYELVE

   (2009. november 26.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az alumínium-foszfid, a kalcium-foszfid, a magnézium-foszfid, a cimoxanil, a dodemorf, a 2,5-diklór-benzoesav-metilészter, a metamitron, a szulkotrion, a tebukonazol és a triadimenol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról szóló 2008/125/EK bizottsági irányelv helyesbítéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/125/EK bizottsági irányelv (2) terminológiai hibákat tartalmaz az alumínium-foszfid, a kalcium-foszfid és a magnézium-foszfid engedélyezhető felhasználásai tekintetében. Ezeket a hibákat ki kell javítani.

               (2)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2008/125/EK irányelv mellékletét a következőképpen kell helyesbíteni:

               1.

               A 266. számú sor (alumínium-foszfid) hetedik oszlopának (Egyedi rendelkezések) A. részében az első és a második mondat helyébe a következő szöveg lép:
               „Kizárólag rovarirtó, rágcsálóirtó, vakondirtó és nyúlirtó szerként való használata engedélyezhető, alumínium-foszfidot tartalmazó késztermék formájában.
               Rágcsálóirtó, vakondirtó és nyúlirtó szerként kizárólag kültéri használata engedélyezhető.”

               2.

               A 267. számú sor (kalcium-foszfid) hetedik oszlopának (Egyedi rendelkezések) A. részében az első mondat helyébe a következő szöveg lép:
               „Kizárólag rágcsálóirtó és vakondirtó szerként való kültéri használata engedélyezhető, kalcium-foszfidot tartalmazó késztermék formájában.”

               3.

               A 268. számú sor (magnézium-foszfid) hetedik oszlopának (Egyedi rendelkezések) A. részében az első és a második mondat helyébe a következő szöveg lép:
               „Kizárólag rovarirtó, rágcsálóirtó, vakondirtó és nyúlirtó szerként való használata engedélyezhető, magnézium-foszfidot tartalmazó késztermék formájában.
               Rágcsálóirtó, vakondirtó és nyúlirtó szerként kizárólag kültéri használata engedélyezhető.”

         2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. február 28-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. március 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 26-án.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 344., 2008.12.20., 78. o.