title: A Tanács 2008/72/EK irányelve ( 2008. július 15. ) a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               1.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 205/28

      A TANÁCS 2008/72/EK IRÁNYELVE

   (2008. július 15.)
   a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (kodifikált változat)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról szóló, 1992. április 28-i 92/33/EGK tanácsi irányelvet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A zöldségtermesztés jelentős szerepet játszik a Közösség mezőgazdaságában.

               (3)

               A zöldségtermesztésben elért eredmények nagymértékben függnek nemcsak a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvben (4) már szabályozott vetőmag, hanem a szaporításra használt zöldségültetési anyagok minőségétől és növény-egészségügyi állapotától is.

               (4)

               A zöldségszaporító és -ültetési anyagok tagállamonkénti eltérő kezelése kereskedelmi akadályokat eredményezhet, s így gátolhatja e termékek Közösségen belüli szabad mozgását.

               (5)

               A közösségi szinten összehangolt feltételek biztosítják, hogy a felvásárlók a Közösség területén mindenütt egészséges és jó minőségű zöldségszaporító és -ültetési anyaghoz jussanak.

               (6)

               E harmonizált feltételeknek, amennyiben a növényegészségügyre vonatkoznak, összhangban kell lenniük a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvvel (5).

               (7)

               A 2000/29/EK irányelv növény-egészségügyi rendelkezéseinek sérelme nélkül nem helyénvaló közösségi szabályokat alkalmazni olyan zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazása esetén, amelyekről kimutatható, hogy harmadik országokba irányuló kivitelre szánják őket, ugyanis az ott alkalmazandó szabályok eltérhetnek az ezen irányelvben foglalt szabályoktól.

               (8)

               A növény-egészségügyi és minőségi szabványok kidolgozása a zöldségek minden egyes nemzetsége és faja esetében hosszadalmas és részletes tudományos és technikai megfontolást igényel. E célból egy eljárást is megfelelően ki kell dolgozni.

               (9)

               Mindenekelőtt a zöldségszaporító és -ültetési anyagok szállítóinak felelőssége annak biztosítása, hogy termékeik megfeleljenek az ezen irányelvben megállapított feltételeknek.

               (10)

               Az ellenőrzések és a vizsgálatok lefolytatásakor a tagállamok illetékes hatóságainak biztosítaniuk kell, hogy a szállítók betartsák e feltételeket.

               (11)

               Közösségi szintű ellenőrző intézkedéseket kell előírni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok egységesen alkalmazzák az ezen irányelvben megállapított szabványokat.

               (12)

               A zöldségszaporító és -ültetési anyagok felvásárlóinak érdeke, hogy a fajták neve ismert legyen és védelmezzék azonosságukat.

               (13)

               Annak érdekében rendelkezéseket kell elfogadni, hogy lehetőség szerint úgy alkalmazzák a fajtákra vonatkozó szabályokat, ahogy azokat a zöldségvetőmag forgalmazására vonatkozóan megállapították.

               (14)

               A zöldségszaporító és -ültetési anyagok azonosságának és szabályszerű forgalmazásának biztosítása érdekében közösségi szabályokat kell kidolgozni a tételek különválasztására és megjelölésére vonatkozóan. A használandó címkéken fel kell tüntetni minden olyan adatot, amelyek mind a hivatalos ellenőrzés, mind a felhasználó tájékoztatása céljából szükségesek.

               (15)

               Szabályokat kell elfogadni, amelyek átmeneti ellátási nehézségek esetén megengedik az olyan zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazását, amelyek az ezen irányelvben előírtaknál kevésbé szigorú követelményeknek tesznek eleget.

               (16)

               Meg kell tiltani, hogy a tagállamok a II. mellékletben említett nemzetségekre és fajokra vonatkozóan – amelyekre jegyzékeket dolgoznak ki – újabb, az ezen irányelvben előírtaktól eltérő forgalmazási feltételeket és korlátozásokat vezessenek be.

               (17)

               Olyan rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek engedélyezik a harmadik országokban készült zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazását a Közösségen belül, feltéve, hogy ezek ugyanolyan garanciákat nyújtanak, mint a Közösségen belül készült és a közösségi szabályoknak megfelelő zöldségszaporító és -ültetési anyagok.

               (18)

               A tagállamokban alkalmazott vizsgálati technikai módszerek összehangolása, valamint a Közösségen belül termelt és a harmadik országokból származó szaporító és ültetési anyagok és zöldségek összevetése céljából összehasonlító kísérleteket kell végezni annak ellenőrzésére, hogy a termékek megfelelnek-e ezen irányelv követelményeinek.

               (19)

               Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

               (20)

               Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   (1)   Ez az irányelv a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok Közösségen belüli forgalmazására alkalmazandó.
   (2)   A 2–20. cikk és a 23. cikk a II. mellékletben felsorolt nemzetségekre és fajokra, valamint ezek hibridjeire alkalmazandó.
   Ezen cikkek más nemzetségek és fajok vagy hibridjeik tövére és más részeire is vonatkoznak, amennyiben azokba a szóban forgó nemzetségek és fajok valamelyikéből vagy ezek hibridjeiből származó anyagot oltottak be vagy ilyen anyagot kell beoltani.
   (3)   A nemzetségek és fajok II. mellékletben szereplő jegyzékére vonatkozó módosításokat a 21. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   2. cikk
   Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szaporító és ültetési anyagokra, amelyekről kimutatják, hogy harmadik országokba irányuló kivitelre szánják azokat, amennyiben ezeket ilyenként megfelelő módon azonosították és elegendően elszigetelten tárolták, a 2000/29/EK tanácsi irányelvben meghatározott növény-egészségügyi előírások sérelme nélkül.
   Az első bekezdés végrehajtását szolgáló intézkedéseket – különösen azokat, amelyek az azonosításra és a különválasztásra vonatkoznak – a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   3. cikk
   Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározások alkalmazandók:

               a)

               „szaporítóanyagok”: növények részei és valamennyi olyan növényi anyag, beleértve a töveket is, amelyet zöldségfélék szaporítására vagy termesztésére szánnak;

               b)

               „ültetési anyagok”: egész növények és növények részei, beleértve az oltott növények esetében az oltóelemeket, amelyeket zöldségtermesztés céljából elültetésre szánnak;

               c)

               „szállító”: bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely hivatásszerűen foglalkozik a következő tevékenységek közül legalább eggyel a zöldségszaporító és -ültetési anyagokkal kapcsolatban: szaporítás, termesztés, megőrzés és/vagy kezelés, valamint forgalmazás;

               d)

               „forgalmazás”: szaporító- vagy ültetési anyagok rendelkezésre vagy raktáron tartása, eladásra történő kiállítása vagy felkínálása, az anyagok bármely formában más személynek történő eladása és/vagy leszállítása;

               e)

               „felelős hivatalos szerv”:

                           i.

                           a tagállam által létrehozott vagy megbízott egyedüli és központi hatóság, amely a nemzeti kormány felügyelete alatt működik és felelősséggel tartozik a minőséggel kapcsolatos kérdésekért;

                           ii.

                           bármely állami hatóság, amelynek létrehozása:

                                       —

                                       akár nemzeti szinten,

                                       —

                                       akár regionális szinten a központi hatóságok felügyelete alatt és az érintett tagállam nemzeti jogszabályai által meghatározott korlátok között működik.

                     Az i. és ii. alpontban említett szervek nemzeti jogszabályaikkal összhangban átruházhatják az ezen irányelvben előírt és felelősségük, illetve felügyeletük alatt teljesítendő feladatokat bármely olyan, akár köz-, akár magánjog által szabályozott jogi személyre, amely hivatalosan jóváhagyott alapszabálya szerint kizárólag meghatározott közfunkciók ellátásáért felelős, feltéve, hogy e személynek, illetve tagjainak nincs személyes érdekeltsége az általa hozott intézkedések kimenetelében.
               A tagállamok gondoskodnak az i. és a ii. alpontban említett szervek szoros együttműködéséről.
               Továbbá a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően felhatalmazható más, az i. vagy a ii. alpontban említett valamely szerv által alapított és a szerv fennhatósága és felügyelete alatt működő jogi személy is, feltéve, hogy e jogi személynek nem fűződik személyes érdeke az általa meghozott intézkedések eredményéhez.
               A tagállamok értesítik a Bizottságot felelős hivatalos szerveikről. A Bizottság továbbítja ezen információt a többi tagállamhoz;

               f)

               „hivatalos intézkedések”: a felelős hivatalos szerv által hozott intézkedések;

               g)

               „hivatalos ellenőrzés”: a felelős hivatalos szerv által végzett ellenőrzések;

               h)

               „hivatalos nyilatkozat”: a felelős hivatalos szerv által vagy e szerv felelősségi körében kiadott nyilatkozat;

               i)

               „tétel”: egyetlen áru egységeinek száma, amelyek az áru eredete és összetétele szerinti homogenitásuk alapján azonosíthatók;

               j)

               „laboratórium”: vizsgálatokat végző és teljes diagnózisokat felállító magán- vagy közjogi személy, amely képessé teszi a termelőket a termelés minőségének ellenőrzésére.

         4. cikk
   A 21. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban egy jegyzéket állítanak össze az I. mellékletben a II. mellékletben említett valamennyi nemzetségre és fajra, valamint – amennyiben e nemzetségekből vagy fajokból származó anyagot oltottak rá vagy fognak ráoltani – más nemzetségek és fajok alanyaira vonatkozóan, a 2000/29/EK irányelvben meghatározott, az érintett nemzetségek és/vagy fajok esetében alkalmazandó növény-egészségügyi feltételekre utalással, és meghatározva:

               a)

               azon feltételeket, amelyeknek a zöldségültetési anyagnak meg kell felelnie, különös tekintettel a növényi termék minőségére és tisztaságára, és adott esetben a fajták sajátosságaira vonatkozó feltételekre. E feltételekkel kiegészül az I. melléklet A. része;

               b)

               azon feltételeket, amelyeknek a szaporító anyagnak meg kell felelnie, különös tekintettel az alkalmazott szaporítási rendszerekre, a növekvő kultúra tisztaságára és adott esetben a fajták sajátosságaira vonatkozó feltételekre. E feltételeket az I. melléklet B. részében állapítják meg.

         5. cikk
   (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szállítók minden szükséges intézkedést meghozzanak annak biztosítására, hogy a zöldségszaporító és -ültetési anyagok termelésének és forgalmazásának minden szakaszában megfelelnek az ezen irányelvben megállapított szabványoknak.
   (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az említett szállítók vagy maguk végeznek, vagy pedig meghatalmazott szállítóval, illetve egy felelős hivatalos szervvel végeztetnek ellenőrzéseket a következő elvek alapján:

               —

               a termelési folyamataik kritikus pontjainak azonosítása az általuk alkalmazott termelési eljárások alapján,

               —

               az első francia bekezdésben említett kritikus pontok ellenőrzésére és vizsgálatára alkalmas módszerek kidolgozása és végrehajtása,

               —

               mintavétel a felelős hivatalos szerv által elismert valamely laboratóriumban az ezen irányelvben meghatározott szabványok betartása ellenőrzésének céljából végzett vizsgálatokhoz,

               —

               írásban vagy törölhetetlen módon rögzített nyilvántartás vezetése az első, második és harmadik francia bekezdésben említett adatokról, valamint a zöldségszaporító és -ültetési anyagok termeléséről és forgalmazásáról, a felelős hivatalos szerv rendelkezésére tartva. Ezen okmányokat és nyilvántartásokat legalább egy évig megőrzik.

         Azonban azon szállítóknak, akiknek tevékenysége e tekintetben mindössze a nem a saját telephelyükön termelt és csomagolt zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazására korlátozódik, csak e termékek vásárlásáról és eladásáról és/vagy szállításáról kell írásban vagy törölhetetlen módon rögzített nyilvántartást vezetni.
   Ez a bekezdés nem alkalmazandó azon szállítókra, akiknek tevékenysége e tekintetben arra korlátozódik, hogy kis mennyiségben szállítanak zöldségszaporító és -ültetési anyagokat a nem hivatásszerűen zöldségtermesztéssel foglalkozó végső fogyasztóknak.
   (3)   Amennyiben saját ellenőrzéseik eredménye vagy az (1) bekezdésben említett, a szállítók rendelkezésére álló bármely információ feltárja a 2000/29/EK irányelvben említett egy vagy több károsító szervezet jelenlétét, vagy ezek mennyisége meghaladja a szabványokban általában megengedett mértéket, vagy feltárja az ezen irányelv 4. cikke alapján összeállított jegyzékben meghatározott káros organizmusok valamelyikének jelenlétét, a szállítók ezt haladéktalanul jelentik a felelős hivatalos szervnek, és meghozzák a hivatalos szerv által jelzett vagy bármely más olyan intézkedést, amely szükséges a károsító szervezetek terjedéséből adódó kockázat csökkentéséhez. A szállítók az üzemükben nyilvántartást vezetnek minden megjelenő károsító szervezetről és valamennyi, azok megjelenésével kapcsolatos intézkedésről.
   (4)   A (2) bekezdés második albekezdésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   6. cikk
   (1)   A felelős hivatalos szerv hitelesíti a szállítókat, amennyiben megállapította, hogy termelési eljárásaik és létesítményeik megfelelnek ezen irányelvnek az általuk folytatott tevékenységek természetére tekintettel. Az akkreditálást meg kell újítani, amennyiben egy szállító úgy dönt, hogy más tevékenységet végez, mint amelyre az akkreditálást megkapta.
   (2)   A felelős hivatalos szerv akkreditálja a laboratóriumokat, amennyiben ellenőrizte, hogy e laboratóriumok, módszereik és létesítményeik megfelelnek ezen irányelv 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározott követelményeinek, az általuk végzett vizsgálati tevékenységre tekintettel. Az akkreditálást meg kell újítani, amennyiben egy laboratórium úgy dönt, hogy más tevékenységet végez, mint amelyre az akkreditálást megkapta.
   (3)   A felelős hivatalos szerv megteszi a szükséges intézkedéseket, amennyiben az (1) és (2) bekezdésben említett követelmények nem teljesülnek. E célból különösen számításba veszi a 7. cikkel összhangban elvégzett bármely ellenőrzés megállapításait.
   (4)   A szállítók, létesítmények és laboratóriumok felügyelete és ellenőrzése rendszeresen a felelős hivatalos szerv által vagy felelősségi körében zajlik, amely bármikor szabad bejárással rendelkezik a létesítmények valamennyi részéhez annak érdekében, hogy biztosítsa az ezen irányelv követelményeinek való megfelelést. A 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban szükség szerint fogadják el a felügyelettel és ellenőrzéssel kapcsolatos végrehajtási intézkedéseket.
   Ha a felügyelet és ellenőrzés azt tárja fel, hogy az ezen irányelvben meghatározott követelmények nem teljesülnek, a felelős hivatalos szerv megteszi a megfelelő lépéseket.
   7. cikk
   (1)   A Bizottság szakértői a tagállamok felelős hivatalos szerveivel együttműködve helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy biztosítsák ezen irányelv egységes alkalmazását, és főként azt ellenőrzik, hogy a szállítók ténylegesen betartják-e ezen irányelv követelményeit. Az a tagállam, amelynek területén ellenőrzést végeznek, minden segítséget megad a szakértők számára feladataik végrehajtásához. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a vizsgálatok eredményeiről.
   (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásának részletes szabályait a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   8. cikk
   (1)   Zöldségszaporító és -ültetési anyagot csak akkreditált szállítók forgalmazhatnak, feltéve, hogy eleget tesznek a 4. cikkben említett jegyzékben meghatározott követelményeknek.
   (2)   A 2000/29/EK irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül, az (1) bekezdés nem alkalmazandó olyan zöldségszaporító és -ültetési anyagokra, amelyeket

               a)

               kísérletekre vagy tudományos célokra szánnak; vagy

               b)

               termesztési célokra szánnak; vagy

               c)

               a genetikai változatosság megőrzését célzó intézkedésekre szánnak.

         (3)   A (2) bekezdés a), b) és c) pontja alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat szükség szerint a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   9. cikk
   (1)   A 2. cikk sérelme nélkül az olyan zöldségszaporító és -ültetési anyag, amely a II. mellékletben felsorolt nemzetségekbe vagy fajokba tartozik, és amely a 2002/55/EK irányelv hatálya alá tartozik, nem forgalmazható a Közösségen belül, kivéve, ha az az említett irányelv által elismert fajtához tartozik.
   (2)   A 2. cikk és e cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az olyan zöldségszaporító és -ültetési anyag, amely a II. mellékletben felsorolt nemzetségekbe vagy fajokba tartozik, de nem tartozik a 2002/55/EK irányelv hatálya alá, nem forgalmazható a Közösségen belül, kivéve, ha az legalább egy tagállamban a hivatalosan elismert fajtákhoz tartozik.
   A 2002/55/EK irányelv 4. és 5. cikkében és 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott rendelkezések alkalmazandók az elismerés feltételeire.
   Az említett irányelv 3. cikkének (2) és (4) bekezdése, továbbá 6., 7. és 8. cikke, 9. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése, valamint 10–15. cikke megfelelően alkalmazandó az elismerésre és a fenntartó nemesítésre vonatkozó eljárásokra és alaki követelményekre.
   A nem hivatalos vizsgálatok eredményei, illetve a termesztés során összegyűjtött gyakorlati ismeretek minden esetben figyelembe vehetők.
   (3)   A (2) bekezdésnek megfelelően hivatalosan elismert fajták bekerülnek a 2002/55/EK irányelv 17. cikkében említett Zöldségfajok Közös Fajtajegyzékébe. Az említett irányelv 16. cikkének (2) bekezdése, valamint 17., 18. és 19. cikke értelemszerűen alkalmazandó.
   10. cikk
   (1)   A termesztés, a betakarítás vagy a hajtásoknak az anyanövényről való eltávolítása során a zöldségszaporító és -ültetési anyagokat külön tételekben kezelik.
   (2)   Amennyiben különböző eredetű zöldségszaporító és -ültetési anyagok egy helyre kerülnek vagy összekeverednek a csomagolás, a tárolás, a kiszállítás vagy a szállítás során, a szállító nyilvántartást vezet, amelyben feltünteti a következő adatokat: a tétel összetétele és az egyes összetevők eredete.
   (3)   A tagállamok hivatalos ellenőrzések útján biztosítják az (1) és (2) bekezdés követelményeinek teljesítését.
   11. cikk
   (1)   A 10. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a zöldségszaporító és -ültetési anyagok csak megfelelő mértékben homogén tételek formájában forgalmazhatók, s csak akkor, ha elismerten eleget tesznek ezen irányelvnek, és a szállító a 4. cikk alapján összeállított jegyzékben megállapított feltételeknek megfelelően kiállított okmányt mellékel hozzájuk. Amennyiben az okmány hivatalos nyilatkozatot tartalmaz, akkor azt egyértelműen elkülönítik az okmány minden egyéb tartalmától.
   A zöldségszaporító és -ültetési anyagok címkézésére és/vagy lezárására és csomagolására vonatkozó követelményeket a 4. cikkben említett jegyzékben határozzák meg.
   (2)   Abban az esetben, ha kiskereskedő szállít zöldségszaporító és -ültetési anyagot nem hivatásszerűen növénytermesztéssel foglalkozó végső felhasználónak, a címkézésre vonatkozó követelmények a megfelelő termékismertetésre korlátozhatók.
   12. cikk
   (1)   A tagállamok mentesíthetik:

               a)

               a 11. cikk alkalmazása alól azon kistermelőket, akiknek teljes zöldségszaporító és -ültetési anyag termelési és értékesítési tevékenysége a helyi piac nem hivatásszerűen növénytermesztéssel foglalkozó végső felhasználóinak ellátása („helyi áruforgalom”);

               b)

               a 18. cikkben említett vizsgálatok és hivatalos ellenőrzések alól az olyan zöldségszaporító és -ültetési anyagok helyi áruforgalmát, amelyet az ilyen mentesített szereplők állítanak elő.

         (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett mentességekre vonatkozó egyéb követelményekre, különösen a „kistermelők” és a „helyi piac” fogalmára, valamint a lényeges eljárásokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   13. cikk
   Az irányelv követelményeinek megfelelő zöldségszaporító és -ültetési anyagok ellátásában fellépő átmeneti nehézségek esetén a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban intézkedések fogadhatók el a kevésbé szigorú követelményeknek megfelelő zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásával kapcsolatban a 2000/29/EK irányelv növény-egészségügyi előírásainak sérelme nélkül.
   14. cikk
   (1)   Az ezen irányelv követelményeinek és feltételeinek megfelelő zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazása a szállító, a növényegészségügy, a termesztőközeg, valamint az ellenőrzési szabályok tekintetében nem állhat más korlátozás hatálya alatt, mint amelyeket ezen irányelvben határoztak meg.
   (2)   Azon zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazása, amelyek fajtái szerepelnek a Zöldségfajok Közös Fajtajegyzékében, a fajták tekintetében nem állhat más korlátozás hatálya alatt, mint amelyeket ezen irányelvben megállapítottak vagy említettek.
   15. cikk
   A II. mellékletben említett termékek tekintetében a tagállamok tartózkodnak a 4. cikkben említett jegyzékekben meghatározott feltételeknél, ezek hiányában az 1992. április 28-án érvényes feltételeknél szigorúbb feltételek vagy ezektől eltérő forgalmazási korlátozások bevezetésétől.
   16. cikk
   (1)   A 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoznak arról, hogy a harmadik országban termesztett és a szállítóra, az azonosságra, a tulajdonságokra, a növényegészségügyre, a termesztőközegre, a csomagolásra, az ellenőrzési szabályokra, a címkézésre és a lezárásra vonatkozó kötelezettségek tekintetében ugyanolyan garanciákat nyújtó zöldségszaporító és -ültetési anyagok minden felsorolt szempontból egyenértékűek-e a Közösségben termelt és ezen irányelv követelményeinek és feltételeinek megfelelő zöldségszaporító és -ültetési anyagokkal.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett határozat meghozataláig a tagállamok 2012. december 31-ig és a 2000/29/EK irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazhatnak a harmadik országokból származó zöldségszaporító és -ültetési anyagok behozatalára vonatkozóan az ezen irányelv 4. cikkében említett jegyzékekben ideiglenesen vagy véglegesen megállapított feltételekkel legalább egyenértékű feltételeket. Amennyiben az említett jegyzékek nem állapítanak meg ilyen feltételeket, a behozatali feltételeknek legalább egyenértékűnek kell lenniük az érintett tagállamban folyó termelésre alkalmazandó feltételekkel.
   A 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghosszabbítható az ezen bekezdés első albekezdésében említett, a különféle harmadik országokra irányadó határidő az ezen cikk (1) bekezdésében említett határozat meghozataláig.
   A tagállam által az első albekezdés szerint hozott határozattal összhangban behozott zöldségszaporító és -ültetési anyagokra a többi tagállam nem alkalmazhat forgalmazási korlátozást az (1) bekezdésben említett kérdések vonatkozásában.
   17. cikk
   A tagállamok biztosítják a zöldségszaporító és -ültetési anyagok termesztése és forgalmazása során a mintavételes vizsgálattal történő hivatalos ellenőrzés elvégzését abból a célból, hogy meggyőződjenek az irányelv követelményeinek és feltételeinek teljesítéséről.
   18. cikk
   Az 5. cikkben előírt vizsgálatokkal, valamint a 10. és 17. cikkben előírt hivatalos ellenőrzésekkel – beleértve a mintavételi módszereket is – kapcsolatos részletes végrehajtási eljárásokat, szükség szerint, a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   19. cikk
   (1)   Amennyiben a 6. cikk (4) bekezdésében előírt felügyeleti és ellenőrzési tevékenység, a 17. cikkben előírt hivatalos ellenőrzések vagy a 20. cikkben előírt kísérletek során úgy találják, hogy a zöldségszaporító és -ültetési anyag nem felel meg ezen irányelv követelményeinek, az érintett tagállam felelős hivatalos szerve meghozza a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a termék eleget tesz az irányelv rendelkezéseinek vagy amennyiben ez nem lehetséges, megtiltja az adott zöldségszaporító és -ültetési anyag Közösségen belüli forgalmazását.
   (2)   Amennyiben úgy találják, hogy egy adott szállító által forgalmazott zöldségszaporító és -ültetési anyag nem felel meg ezen irányelv követelményeinek és feltételeinek, az érintett tagállam gondoskodik arról, hogy a szállítóval szemben meghozzák a megfelelő intézkedéseket. Amennyiben eltiltják a szállítót a zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásától, a tagállam értesíti erről a Bizottságot és a tagállamok felelős nemzeti hatóságait.
   (3)   A (2) bekezdés alapján hozott bármely intézkedést visszavonnak, amint kellő bizonyossággal megállapították, hogy a szállító által forgalmazásra szánt zöldségszaporító és -ültetési anyag a jövőben meg fog felelni ezen irányelv követelményeinek és feltételeinek.
   20. cikk
   (1)   A tagállamokban mintákon végzett kísérleteket vagy adott esetben vizsgálatokat kell végezni annak ellenőrzésére, hogy a zöldségszaporító és -ültetési anyagok teljesítik-e ezen irányelv követelményeit és feltételeit, beleértve a növényegészségügyre vonatkozókat is. A Bizottság megszervezheti a kísérleteknek a tagállamok és a Bizottság képviselői által végzett ellenőrzését.
   (2)   Közösségi összehasonlító vizsgálatok és kísérletek végezhetők a Közösségen belül az ezen irányelv akár kötelező erejű, akár szabad belátás szerint alkalmazható rendelkezései – beleértve a növényegészségüggyel kapcsolatosakat is – értelmében forgalomba hozott zöldségszaporító és -ültetési anyagok mintáinak utólagos vizsgálata érdekében. Az összehasonlító vizsgálatok és kísérletek a következőkre terjedhetnek ki:

               —

               harmadik országokban előállított zöldségszaporító és -ültetési anyagok,

               —

               biogazdálkodásra alkalmas zöldségszaporító és -ültetési anyagok,

               —

               a genetikai változatosság megőrzésének elősegítését célzó intézkedésekkel kapcsolatosan forgalomba hozott zöldségszaporító és -ültetési anyagok.

         (3)   Ezeket az összehasonlító vizsgálatokat és kísérleteket a zöldségszaporító és -ültetési anyagok vizsgálata technikai módszereinek összehangolására és a szaporító- és ültetési anyag által teljesítendő feltételeknek való megfelelés ellenőrzésére használják.
   (4)   A 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítják az elvégzendő összehasonlító vizsgálatok és kísérletek szükséges szabályait. A Bizottság tájékoztatja a 21. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot a vizsgálatok és kísérletek végrehajtásának technikai szabályairól, valamint azok eredményeiről. Amennyiben növény-egészségügyi problémák merülnek fel, a Bizottság tájékoztatja a Növény-egészségügyi Állandó Bizottságot.
   (5)   A Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújthat a (2) és a (3) bekezdés szerinti összehasonlító vizsgálatokhoz és kísérletekhez.
   A pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a költségvetési hatóság által meghatározott éves előirányzatokat.
   (6)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás által támogatható összehasonlító vizsgálatok és kísérletek körét, valamint a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának részletes szabályait a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.
   (7)   A (2) és a (3) bekezdés szerinti összehasonlító vizsgálatokat és kísérleteket kizárólag állami hatóságok vagy az állam felelőssége alatt eljáró jogi személyek végezhetik.
   21. cikk
   (1)   A Bizottságot a „Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága” (a továbbiakban: „a bizottság”) segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam egy hónap.
   (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.
   Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.
   22. cikk
   A 4. cikkben említett jegyzékek, valamint az ezen irányelv végrehajtására elfogadott feltételek és részletes szabályok módosításait a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   23. cikk
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a területükön termelt és forgalmazásra szánt zöldségszaporító és -ültetési anyagok megfelelnek ezen irányelv követelményeinek.
   (2)   Amennyiben egy hivatalos ellenőrzés során úgy találják, hogy a zöldségszaporító és -ültetési anyagokat azért nem lehet forgalmazni, mert nem tesznek eleget valamely növény-egészségügyi feltételnek, az érintett tagállam meghozza az ebből következő növény-egészségügyi kockázat megszüntetéséhez szükséges megfelelő hivatalos intézkedéseket.
   24. cikk
   Az 5–11. cikk, valamint a 14., 15., 17., 19. és 23. cikk a II. mellékletben említett minden egyes nemzetségre és fajra történő alkalmazásának időpontját a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozzák meg, amikor a 4. cikkben említett jegyzéket összeállítják.
   25. cikk
   A III. melléklet A. részében meghatározott jogi aktusokkal módosított 92/33/EGK irányelv hatályát veszti, a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre az irányelvre vonatkoznának és a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.
   26. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   27. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

      (1)  2008. március 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 157., 1992.6.10., 1. o. A legutóbb a 2007/699/EK bizottsági határozata (HL L 284., 2007.10.30., 33. o.) módosított irányelv.

      (3)  Lásd a III. melléklet A. részét.

      (4)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o. A legutóbb a 2006/124/EK bizottsági irányelvvel (HL L 339., 2006.12.6., 12. o.) módosított irányelv.

      (5)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o. A legutóbb a 2008/64/EK bizottsági irányelvvel (HL L 168., 2008.6.28., 31. o.) módosított irányelv.

      (6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      I. MELLÉKLET
      A 4. cikkel összhangban meghatározandó feltételek
      A.   RÉSZ
      Feltételek, amelyeknek az ültetési anyagnak meg kell felelnie.
      B.   RÉSZ
      A 2002/55/EK irányelvben fel nem sorolt nemzetségekre és fajokra vonatkozó jegyzékek, amelyek tartalmazzák azon feltételeket, amelyeknek a szaporítóanyagnak meg kell felelniük.

      II. MELLÉKLET
      A nemzetségeknek és fajoknak az 1. cikk (2) bekezdésében említett listája

                  Allium cepa L.

                              —

                                 Cepa csoport

                  Vöröshagyma
                  (Echalion)

                              —

                                 Aggregatum csoport

                  Salottahagyma

                     Allium fistulosum L.

                  Téli sarjadékhagyma

                     Allium porrum L.

                  Póréhagyma

                     Allium sativum L.

                  Fokhagyma

                     Allium schoenoprasum L.

                  Metélőhagyma

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                  Turbolya

                     Apium graveolens L.

                  Gyökérzeller
                  Levélzeller

                     Asparagus officinalis L.

                  Spárga

                     Beta vulgaris L.

                  Cékla
                  Mángold

                     Brassica oleracea L.

                  Leveles kel
                  Karfiol
                  Brokkoli vagy Calabrese
                  Bimbóskel
                  Kelkáposzta
                  Fejes káposzta
                  Vörös káposzta
                  Karalábé

                     Brassica rapa L.

                  Kínai kel
                  Tarlórépa

                     Capsicum annuum L.

                  Paprika

                     Cichorium endivia L.

                  Borzaslevelű endívia
                  Széleslevelű endívia

                     Cichorium intybus L.

                  Hajtató cikória
                  Leveles cikória
                  Ipari cikória

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                  Görögdinnye

                     Cucumis melo L.

                  Sárgadinnye

                     Cucumis sativus L.

                  Salátauborka
                  Konzervuborka

                     Cucurbita maxima Duchesne

                  Sütőtök

                     Cucurbita pepo L.

                  Tök

                     Cynara cardunculus L.

                  Articsóka
                  Kardi

                     Daucus carota L.

                  Sárgarépa
                  Takarmány-sárgarépa

                     Foeniculum vulgare Mill.

                  Édeskömény

                     Lactuca sativa L.

                  Saláta

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                  Paradicsom

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                  Petrezselyem

                     Phaseolus coccineus L.

                  Tűzbab

                     Phaseolus vulgaris L.

                  Zöldbab (bokorbab és futóbab)
                  Futóbab

                     Pisum sativum L. (partim)

                  Kifejtőborsó
                  Velőborsó
                  Cukorborsó

                     Raphanus sativus L.

                  Retek
                  Fekete retek

                     Rheum rhabarbarum L.

                  Rebarbara

                     Scorzonera hispanica L.

                  Feketegyökér

                     Solanum melongena L.

                  Tojásgyümölcs

                     Spinacia oleracea L.

                  Spenót

                     Valerianella locusta (L.) Laterr.

                  Galambbegysaláta

                     Vicia faba L. (partim)

                  Lóbab

                     Zea mays L. (partim)

                  Csemege kukorica
                  Pattogatókukorica

      III. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és módosításainak listája
      (a 25. cikkben említettek szerint)

                  A Tanács 92/33/EGK irányelve
                  (HL L 157., 1992.6.10., 1. o.)

                  A Bizottság 93/400/EGK határozata
                  (HL L 177., 1993.7.21., 27. o.)

                  A Bizottság 94/152/EK határozata
                  (HL L 66., 1994.3.10., 33. o.)

                  A Bizottság 95/25/EK határozata
                  (HL L 36., 1995.2.16., 34. o.)

                  A Bizottság 97/109/EK határozata
                  (HL L 39., 1997.2.8., 21. o.)

                  A Bizottság 1999/29/EK határozata
                  (HL L 8., 1999.1.14., 29. o.)

                  A Bizottság 2002/111/EK határozata
                  (HL L 41., 2002.2.13., 43. o.)

                  A Tanács 806/2003/EK rendelete
                  (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.)

                  Kizárólag a II. melléklet 6. pontja és a III. melléklet 27. pontja

                  A Tanács 2003/61/EK irányelve
                  (HL L 165., 2003.7.3., 23. o.)

                  Kizárólag az 1. cikk 4. pontja

                  A Bizottság 2005/55/EK határozata
                  (HL L 22., 2005.1.26., 17. o.)

                  A Bizottság 2006/124/EK irányelve
                  (HL L 339., 2006.12.6., 12. o.)

                  Kizárólag az 1. cikk és a melléklet

                  A Bizottság 2007/699/EK határozata
                  (HL L 284., 2007.10.30., 33. o.)

            B.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája
      (a 25. cikkben említettek szerint)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  Alkalmazás napja

                  92/33/EGK

                  1992. december 31.

                  —

                  2003/61/EK

                  2003. október 10.

                  —

                  2006/124/EK

                  2007. június 30.

                  2007. július 1. (1)

         (1)  A 2006/124/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban: „Ezeket a rendelkezéseket 2007. július 1-jétől alkalmazzák. A tagállamok ugyanakkor 2009. december 31-ig elhalaszthatják a rendelkezések alkalmazását az alábbiakhoz tartozó fajták hivatalos elismerését illetően: Allium cepa L. (aggregatum csoport), Allium fistulosum L., Allium sativum L., Allium schoenoprasum L., Rheum rhabarbarum L. és Zea mays L. ”

      IV. MELLÉKLET
      MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  92/33/EK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1., 2. és 3. cikk

                  1., 2. és 3. cikk

                  4. cikk, bevezető szöveg

                  4. cikk, bevezető szöveg

                  4. cikk, i. és ii. pont

                  4. cikk, a) és b) pont

                  5., 6. és 7. cikk

                  5., 6. és 7. cikk

                  8. cikk, (1) bekezdés

                  8. cikk, (1) bekezdés

                  8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

                  8. cikk, (2) bekezdés

                  8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  8. cikk, (3) bekezdés

                  9. cikk, (1) és (2) bekezdés

                  9. cikk, (1) és (2) bekezdés

                  9. cikk, (3) bekezdés

                  —

                  9. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

                  9. cikk, (3) bekezdés

                  9. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés

                  —

                  10. és 11. cikk

                  10. és 11. cikk

                  12. cikk, első bekezdés, bevezető szöveg

                  12. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

                  12. cikk, első bekezdés, első és második francia bekezdés

                  12. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont

                  12. cikk, második bekezdés

                  12. cikk, (2) bekezdés

                  13–20. cikk

                  13–20. cikk

                  21. cikk, (1) és (2) bekezdés

                  21. cikk, (1) és (2) bekezdés

                  21. cikk, (3) bekezdés

                  21. cikk, (4) bekezdés

                  22. cikk, (1) bekezdés

                  —

                  22. cikk, (2) bekezdés

                  21. cikk, (3) bekezdés

                  23. cikk

                  22. cikk

                  24. cikk

                  23. cikk

                  25. cikk, (1) bekezdés

                  —

                  25. cikk, (2) bekezdés

                  24. cikk

                  —

                  25. cikk

                  —

                  26. cikk

                  26. cikk

                  27. cikk

                  I. és II. melléklet

                  I. és II. melléklet

                  —

                  III. és IV. melléklet


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/92/EK irányelve ( 2008. október 22. ) az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               7.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 298/9

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/92/EK IRÁNYELVE

   (2008. október 22.)
   az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),
   mivel:

               (1)

               Az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló, 1990. június 29-i 90/377/EGK tanácsi irányelvet (2) több alkalommal jelentős mértékben módosították (3). Mivel az említett irányelvet ismét módosították, az áttekinthetőség érdekében az érintett rendelkezéseket át kell dolgozni.

               (2)

               Az energiaárak átláthatósága – abban a mértékben, amennyiben erősíti a közös piacon a verseny torzulásának megakadályozását biztosító feltételeket – elengedhetetlen a belső energiapiac eléréséhez és akadálytalan működéséhez.

               (3)

               Az átláthatóság segíthet megelőzni a fogyasztókkal szemben alkalmazott megkülönböztetést azáltal, hogy növeli választási szabadságukat a különböző energiaforrások és különböző szolgáltatók között.

               (4)

               Jelenleg az átláthatóság foka energiaforrásonként és tagállamonként vagy közösségi régiónként eltérő, kérdésessé téve ezáltal a belső energiapiac elérését.

               (5)

               Ugyanakkor a Közösségen belül az ipar által a felhasznált energiáért fizetett ár az egyik olyan tényező, amely befolyásolja annak versenyképességét, és ezért bizalmasnak kell maradnia.

               (6)

               A fogyasztói típusoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) által az árközleményekben használt rendszere és a főbb ipari villamosenergia-felhasználók számára bevezetésre kerülő árrendszer biztosítja, hogy az átláthatóság ne akadályozza a bizalmas jelleget.

               (7)

               Az Eurostat által használt fogyasztási kategóriákat addig a határig ki kell bővíteni, amelynél a fogyasztók még reprezentatívak.

               (8)

               Így a végfelhasználói ár átláthatósága elérhető lenne a szerződések szükséges bizalmasságának veszélyeztetése nélkül. A bizalmasság tiszteletben tartása érdekében egy közzétételre kerülő ár esetén legalább három fogyasztónak kell egy adott fogyasztási kategóriában lennie.

               (9)

               Az ipar által energia-végfelhasználóként fogyasztott gázra és villamos energiára vonatkozó információ szintén lehetővé teszi az összehasonlítást más energiaforrásokkal (olaj, szén, fosszilis és megújuló energiaforrások) és más fogyasztókkal.

               (10)

               A gázt és villamos energiát szolgáltató vállalkozások valamint az ipari gáz- és villamosenergia-fogyasztók ezen irányelv alkalmazásától függetlenül továbbra is a Szerződés versenyszabályai alá tartoznak, és ebből következően a Bizottság megkövetelheti az árak és az értékesítési feltételek közlését.

               (11)

               A hatályos árrendszerek ismerete az árak átláthatóságának részét képezi.

               (12)

               A fogyasztók kategóriánkénti és piaci részesedés szerinti megoszlásának ismerete szintén részét képezi az árak átláthatóságának.

               (13)

               Az árakra és a fogyasztóknak történő értékesítés feltételeire és az árrendszerekre, valamint a fogyasztók fogyasztási kategóriák szerinti megoszlására vonatkozóan az Eurostatnak nyújtott tájékoztatásnak elegendő információt kell nyújtania a Bizottságnak ahhoz, hogy a belső energiapiac helyzetének fényében szükség szerint döntést hozzon a megfelelő intézkedésről vagy javaslatokról.

               (14)

               Az Eurostatnak szolgáltatott adatok megbízhatóbbak lesznek, ha azokat maguk a vállalkozások állítják össze.

               (15)

               Az árak átláthatóságának biztosításához fontos az egyes tagállamokban az adózás és az adójellegű járulékok ismerete.

               (16)

               Lehetővé kell tenni az Eurostatnak szolgáltatott adatok megbízhatóságának ellenőrzését.

               (17)

               Az átláthatóság feltételezi az áraknak és az árrendszereknek a fogyasztók lehető legszélesebb körében történő közzétételét és terjesztését.

               (18)

               Az energiaár átláthatóságának megvalósításához a rendszernek az Eurostat által az adatok feldolgozását, ellenőrzését és közzétételét illetően kifejlesztett és alkalmazott, elismert szakértelmen és módszereken kell alapulnia.

               (19)

               A belső energiapiac elérése céljából az átlátható árrendszernek minél előbb működnie kell.

               (20)

               Ennek az irányelvnek valamennyi tagállamban történő egységes végrehajtása csak akkor valósulhat meg, ha a földgázpiac – különös tekintettel az infrastruktúrára – megfelelő fejlettségi szintet ér el.

               (21)

               Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni.

               (22)

               A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az I. és II. mellékletet egyes meghatározott problémák fényében módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (23)

               Mivel az ezen irányelvbe bevezetett új szövegrészek kizárólag a bizottsági eljárásokra vonatkoznak, ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük.

               (24)

               Ezen irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy azok a vállalkozások, amelyek az I. és II. mellékletben meghatározottak szerint ipari végfelhasználóknak gázt vagy villamosenergiát szolgáltatnak, a 3. cikkben megadott formában közlik az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalával (Eurostat):

               1.

               a gáz és a villamos energia ipari végfelhasználóknak felszámított árát és értékesítési feltételeit;

               2.

               a használatos árrendszert;

               3.

               a fogyasztók megoszlását és fogyasztási kategóriánként a megfelelő mennyiségeket, hogy biztosítsák e kategóriák nemzeti szintű reprezentativitását.

         2. cikk
   (1)   Az 1. cikkben említett vállalkozások az 1. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott adatokat minden év január 1-jével és július 1-jével gyűjtik össze.
   Ezeket a 3. cikkben említett rendelkezés szerint szerkesztett adatokat két hónapon belül megküldik az Eurostatnak és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett adatok alapján az Eurostat minden májusban és novemberben megfelelő formában közzéteszi az ipari felhasználóknak a tagállamokban felszámított gáz- és villamosenergia-árakat, és az abból a célból használt árképzési rendszereket.
   (3)   Az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott információt kétévente küldik meg az Eurostatnak és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak.
   Ez az információ nem tehető közzé.
   3. cikk
   Az 1. cikkben meghatározott információ formájára, tartalmára és egyéb sajátosságaira vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket az I. és II. melléklet tartalmazza.
   4. cikk
   Az Eurostat nem tehet közzé olyan – számára az 1. cikknek megfelelően szolgáltatott – adatokat, amelyek jellegüknél fogva üzleti titkot képezhetnek. Az Eurostatnak továbbított ilyen bizalmas statisztikai adatok csak az Eurostat tisztviselői számára hozzáférhetők, és csak statisztikai célokra használhatók fel.
   Az első bekezdés rendelkezései azonban nem érintik az ilyen adatok olyan összesített formában történő közzétételét, amely az egyes kereskedelmi ügyletek azonosítását nem teszi lehetővé.
   5. cikk
   Amennyiben az Eurostat az irányelv szerint átadott adatokban statisztikailag jelentős rendellenességet vagy következetlenséget észlel, engedélyt kérhet a nemzeti szervektől, hogy ellenőrizhesse a részekre lebontott adatokat, valamint azokat a számítási módszereket vagy értékeléseket, amelyeken az összesített adatok alapulnak, hogy megállapítsa vagy akár módosítsa a szabálytalannak ítélt információt.
   6. cikk
   Adott esetben a Bizottság a feltárt problémák fényében elvégzi az irányelv I. és II. mellékletének szükséges változtatásait. Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
   Az ilyen változtatások azonban csak az I. és II. melléklet technikai jellemzőit érintik, és nem módosíthatják a rendszer általános szerkezetét.
   7. cikk
   (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.
   8. cikk
   A Bizottság évente egyszer összefoglaló jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé ezen irányelv érvényesüléséről.
   9. cikk
   Ezt az irányelvet a tagállamok a földgáz esetében annak a kérdéses piacra történő bevezetésétől számított öt évig nem hajtják végre.
   Az ilyen energiaforrás nemzeti piacra történő bevezetésének időpontját az érintett tagállamnak késedelem nélkül, kifejezetten jelentenie kell a Bizottságnak.
   10. cikk
   A III. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 90/377/EGK irányelv hatályát veszti, a III. melléklet B. részében felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni a IV. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
   11. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   12. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-P. JOUYET

      (1)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. szeptember 25-i határozata.

      (2)  HL L 185., 1990.7.17., 16. o.

      (3)  Lásd a III. melléklet A. részét.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      I. MELLÉKLET
      GÁZÁRAK
      Az ipari végfelhasználók (1) vonatkozásában meghatározott gázáradatok összegyűjtése és összeállítása a következő módszer alkalmazásával történik:

                  a)

                  A jelentésben az ipari végfelhasználók által a fővezetéken keresztül saját célra vételezett földgázra vonatkozó árakat kell feltüntetni.

                  b)

                  Az ipari gázfogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni. E rendszer kizárja azonban azon fogyasztókat, amelyek

                              —

                              a gázt erőműben vagy kapcsolt hő- és villamos erőműben villamos energia előállítására használják,

                              —

                              gázfelhasználása nem energia célú (pl. vegyipar),

                              —

                              gázfelhasználása évi 4 000 000 GJ-t meghaladó mennyiségű.

                  c)

                  A regisztrált árak alapvetően az éves gázfogyasztás szintje alapján meghatározott fogyasztói csoportok rendszerén alapulnak.

                  d)

                  Az árakkal kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos időszak elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a gázért. Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának (Eurostat) küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik.

                  e)

                  Az árakat nemzeti pénznem/gigajoule kifejezéssel kell megadni. A felhasznált energia egységét a bruttó fűtőérték (GCV) alapján kell mérni.

                  f)

                  Az áraknak tartalmazniuk kell az összes fizetendő díjat: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (mérő bérleti díja, állandó költségek stb.). A csatlakozási díj nem az árakba számítható be.

                  g)

                  Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni.

                  h)

                  A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva a következő szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:

                              —

                              A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált gázszolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le.

                              —

                              A piaci részesedés megállapításának a gázszolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott gáz mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden felhasználói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli.

                              —

                              Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik.

                  i)

                  Háromféle árszintet kell megadni:

                              —

                              adók és járulékok nélküli ár,

                              —

                              héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár,

                              —

                              az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár.

                  j)

                  A gázárakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:

                              Ipari végfelhasználó

                              Éves fogyasztás (GJ)

                              Legalacsonyabb

                              Legmagasabb

                              I1 csoport

                              < 1 000

                              I2 csoport

                              1 000

                              < 10 000

                              I3 csoport

                              10 000

                              < 100 000

                              I4 csoport

                              100 000

                              < 1 000 000

                              I5 csoport

                              1 000 000

                              <= 4 000 000

                  k)

                  Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Eurostatnak; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes fogyasztói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentés a 2008. január 1-jei helyzetre fog vonatkozni.

                  l)

                  Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Eurostatnak a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden fogyasztói csoport vonatkozásában.
                  A jelentés a következőket tartalmazza:

                              —

                              a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében fogyasztói csoportonként,

                              —

                              a megszakítható ellátás esetén nyújtott kedvezmények ismertetése,

                              —

                              az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése.

                  m)

                  Évente egyszer, a januári jelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott gáz vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.
                  Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:

                              —

                              az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

                              —

                              az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

                              —

                              az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadottérték-adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe.

                        A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása:

                              —

                              hozzáadottérték-adó,

                              —

                              koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb gázberendezések által elfoglalt földterület, illetve állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak,

                              —

                              környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak,

                              —

                              az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb.,

                              —

                              az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a gázelosztást érintő adók stb.

                        A jövedelemadók, ingatlanadók, a gépjármű-üzemanyagok jövedéki adója, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók, stb. nem vehetők figyelembe és ki vannak zárva ebből a felsorolásból, mert ezek kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.

                  n)

                  Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai szervnek kell benyújtania.

         (1)  Ipari végfelhasználónak tekinthető az egyéb nem lakossági felhasználó is.

      II. MELLÉKLET
      VILLAMOSENERGIA-ÁRAK
      Az ipari végfelhasználók (1) tekintetében a villamosenergia-áradatok összegyűjtése és összeállítása a következő módszer alkalmazásával történik:

                  a)

                  A jelentésben az ipari végfelhasználók által saját célra vételezett villamos energiára vonatkozó árakat kell feltüntetni.

                  b)

                  Az ipari villamosenergia-fogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni.

                  c)

                  A regisztrált árak alapvetően az éves villamosenergia-fogyasztás szintje alapján meghatározott fogyasztói csoportok rendszerén alapulnak.

                  d)

                  Az árral kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos időszak elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a villamos energiáért. Az Eurostatnak küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik.

                  e)

                  Az árakat nemzeti pénznem/kWh kifejezéssel kell megadni.

                  f)

                  Az áraknak minden fizetendő díjat tartalmazniuk kell: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (kapacitásdíjak, az energia felhasználókhoz való eljuttatásával kapcsolatos díjak, mérő bérleti díja stb.). A csatlakozási díjat nem szabad az árakba beszámítani.

                  g)

                  Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni.

                  h)

                  A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva a következő szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:

                              —

                              A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált villamosenergia-szolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le.

                              —

                              A piaci részesedés megállapításának a villamosenergia-szolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott villamos energia mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden fogyasztói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli.

                              —

                              Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik.

                  i)

                  Háromféle árszintet kell megadni:

                              —

                              adók és járulékok nélküli ár,

                              —

                              héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár,

                              —

                              az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár.

                  j)

                  A villamosenergia-árakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:

                              Ipari végfelhasználó

                              Éves fogyasztás (MWh)

                              Legalacsonyabb

                              Legmagasabb

                              IA csoport

                              < 20

                              IB csoport

                              20

                              < 500

                              IC csoport

                              500

                              < 2 000

                              ID csoport

                              2 000

                              < 20 000

                              IE csoport

                              20 000

                              < 70 000

                              IF csoport

                              70 000

                              <= 150 000

                  k)

                  Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Eurostatnak; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes felhasználói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentés a 2008. január 1-jei helyzetre fog vonatkozni.

                  l)

                  Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Eurostatnak a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden fogyasztói csoport vonatkozásában.
                  A jelentés a következőket tartalmazza:

                              —

                              a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében fogyasztói csoportonként,

                              —

                              egy feszültséghatárokat bemutató táblázat országok szerint,

                              —

                              az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése.

                  m)

                  Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott villamos energia vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.
                  Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:

                              —

                              az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

                              —

                              az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és más visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe,

                              —

                              az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadott érték adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe.

                        A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása:

                              —

                              hozzáadottérték-adó,

                              —

                              koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb villamos berendezések által elfoglalt földterület, állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak,

                              —

                              környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak,

                              —

                              nukleáris és más ellenőrzési adók: nukleáris létesítmények leszerelési díjai, felügyelete és egyéb díjai stb.,

                              —

                              az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb.,

                              —

                              az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a villamosenergia-elosztást érintő adók stb.

                        A jövedelemadók, ingatlanadók, a nem villamosenergia-előállításhoz használt olajtermékek és üzemanyagok, valamint a gépjármű-üzemanyag jövedéki adói, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók stb. nem vehetők figyelembe és kimaradnak az ismertetésből, mert kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.

                  n)

                  Évente egyszer, a januári áradatok benyújtásával együtt jelentést kell tenni az Eurostatnak a villamosenergia-árak fő alkotóelemeiről. A villamosenergia-árak fő alkotóelemekre történő lebontásának a következő módszeren kell alapulnia:
                  Fogyasztói csoportonként teljes villamosenergia-árnak minősül a következők végösszege: a „hálózat” ára, az „energia és ellátás” ára (az energia előállításától a felhasználóhoz való eljuttatásáig terjedő műveletek a hálózat igénybevételének kivételével), valamint az összes adó és járulék.

                              —

                              a „hálózat” ára az átviteli és elosztási díjtételekhez kapcsolódó bevétel és (ha lehetséges) a megfelelő, fogyasztói csoportonkénti kWh mennyiség közötti arány. Ha nem állnak rendelkezésre csoportonkénti kWh-adatok, becslést kell végezni,

                              —

                              az „energia és ellátás” ára úgy számítható ki, hogy a teljes árból levonják a „hálózat” árát, valamint az összes adót és járulékot,

                              —

                              adók és járulékok. Ez az összetevő további lebontást igényel:

                                          —

                                          a „hálózat” árait terhelő adók és járulékok,

                                          —

                                          az „energia és ellátás” árait terhelő adók és járulékok,

                                          —

                                          héa és egyéb visszatérítendő adók.

                        MEGJEGYZÉS: Ha elkülönítetten beazonosíthatók kiegészítő szolgáltatások, azokat a következő két fő összetevő egyikébe kell besorolni:

                              —

                              a „hálózat” ára a következő költségeket foglalja magában: átviteli és elosztási díjtételek, átviteli és elosztási veszteségek, hálózati költségek, ügyfélszolgálati tevékenységek, rendszerszolgáltatási költségek és a mérő bérleti díja,

                              —

                              az „energia és ellátás” ára a következő költségeket foglalja magában: előállítás, aggregálás, kiegyenlítő energia, szolgáltatott energia költségei, vevőszolgálat, ügyfélszolgálati vezetés, mérési és más ellátási költségek,

                              —

                              egyéb különleges költségek: ez a tétel azokat a költségeket foglalja magában, amelyek nem hálózati költségek, energia- és ellátási költségek vagy adók; amennyiben felmerülnek ilyen költségek, azokat elkülönítetten kell jelenteni.

                  o)

                  Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai szervnek kell benyújtania.

         (1)  Ipari végfelhasználónak tekinthető az egyéb nem lakossági felhasználó is.

      III. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv módosításainak listája
      (lásd a 10. cikket)

                  A Tanács 90/377/EGK irányelve
                  (HL L 185., 1990.7.17., 16. o.)

                  A Bizottság 93/87/EGK irányelve
                  (HL L 277., 1993.11.10., 32. o.)

                  Az 1994-es csatlakozási okmány I. melléklete
                  (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.)

                  2003-as csatlakozási okmány
                  (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.)
                  II. melléklet 12.(A)(3) a) és b) pont

                  Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EGK rendelete
                  (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.)

                  Kizárólag az I. melléklet 3. pontja

                  A Tanács 2006/108/EK irányelve
                  (HL L 363., 2006.12.20., 414. o.)

                  Kizárólag az 1. cikkben a 90/377/EGK irányelvre való hivatkozás tekintetében, valamint az I. melléklet 1. a) és b) pontjai

                  A Bizottság 2007/394/EK határozata
                  (HL L 148., 2007.6.9., 11. o.)

            B.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája
      (lásd a 10. cikket)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  90/377/EGK

                  1991. július 30.

                  93/87/EGK

                  —

                  2006/108/EK

                  2007. január 1.

      IV. MELLÉKLET
      Megfelelési táblázat

                  90/377/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. cikk

                  1. cikk

                  2. cikk (1) bekezdés, első mondat

                  2. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

                  2. cikk (1) bekezdés, második mondat

                  2. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

                  2. cikk (2) bekezdés

                  2. cikk (2) bekezdés

                  2. cikk (3) bekezdés, első mondat

                  2. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

                  2. cikk (3) bekezdés, második mondat

                  —

                  2. cikk (3) bekezdés, harmadik mondat

                  2. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

                  3–5. cikk

                  3–5. cikk

                  6. cikk, első mondat

                  6. cikk, első bekezdés, első mondat

                  —

                  6. cikk, első bekezdés, második mondat

                  6. cikk, második mondat

                  6. cikk, második bekezdés

                  7. cikk (1) és (2) bekezdés

                  7. cikk

                  7. cikk (3) bekezdés

                  —

                  8. cikk

                  8. cikk

                  9. cikk, első bekezdés

                  —

                  9. cikk, második bekezdés, első mondat

                  9. cikk, első bekezdés

                  9. cikk, második bekezdés, második mondat

                  9. cikk, második bekezdés

                  —

                  10. és 11. cikk

                  10. cikk

                  12. cikk

                  I–II. melléklet

                  I–II. melléklet

                  —

                  III. melléklet

                  —

                  IV. melléklet


title: A Bizottság 93/64/EGK irányelve (1993. július 5.) a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló 92/34/EGK tanácsi irányelv alapján a szállítók és létesítmények felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási intézkedések meghatározásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0064

Hivatalos Lap L 250 , 07/10/1993 o. 0033 - 0034 finn különkiadás fejezet 3 kötet 52 o. 0261  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 52 o. 0261

		A Bizottság 93/64/EGK irányelve(1993. július 5.)a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló 92/34/EGK tanácsi irányelv alapján a szállítók és létesítmények felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási intézkedések meghatározásárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 1992. április 29-i 92/34/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,mivel helyénvaló az összes szállító és létesítményeik – kivéve azokat, amelyek tevékenysége a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagainak forgalomba hozatalára korlátozódik – felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó intézkedések kidolgozása;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcstermő Növénynemzetségek és -fajok Szaporító- és Ültetvényanyagaival Foglalkozó Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv a 92/34/EGK irányelv 6. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározza azon szállítók és létesítményeik felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, amelyek tevékenysége nem a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagainak forgalomba hozatalára korlátozódik, olyan esetekre, ahol az említett irányelv 5. cikke (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket a szállítók, vagy akkreditált szállító végzi.2. cikkA felelős hivatalos szerv rendszeresen, évente legalább egy alkalommal, a megfelelő időpontban elvégzi a szállítók és létesítményeik felügyeletét és ellenőrzését annak érdekében, hogy biztosítsa a 92/34/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek – és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének elsőtől a negyedik franciabekezdésében meghatározott alapelveknek – való tartós megfelelést, figyelemmel a szállító tevékenységének vagy tevékenységeinek sajátos természetére.3. cikkA 92/34/EGK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdésében említett termelési folyamat kritikus pontjainak azonosítása és az 5. cikk (2) bekezdésének negyedik franciabekezdésében említett nyilvántartás vezetése tekintetében a felelős hivatalos szerv felügyeli és ellenőrzi a szállítót annak biztosítása céljából, hogy a szállító:a) adott esetben, folyamatosan figyelembe veszi a következő kritikus pontokat:- a termelési folyamat beindítására felhasznált szaporítóanyag és ültetvényanyagok minősége,- a szaporítóanyag és ültetvényanyagok vetése, kiültetése, cserezése és elültetése,- a 77/93/EGK tanácsi irányelv [2] 3., 4. és 5. cikkében meghatározott feltételeknek való megfelelés,- termesztési terv és módszer,- általános növényápolás,- szaporítási eljárások,- betakarítási műveletek,- higiénia,- kezelések,- csomagolás,- raktározás,- szállítás,- ügyvitel;b) feljegyzéseket készít azzal a céllal, hogy az említett felelős hivatalos szervek részére átfogó információt bocsásson rendelkezésére a következőkkel kapcsolatban:i. növények és egyéb tárgyak, amik(et):- raktározásra vagy a létesítményen való elültetésre vásárolt,- termesztés alatt állnak,vagy- másoknak elküldtek;ésii. a növényeken alkalmazott bármilyen vegyszeres kezelés, és az ezekre vonatkozó okmányokat legalább egy évig megőrzi;c) az említett felelős hivatalos szervekkel való kapcsolattartás céljából személyesen elérhető, vagy kijelöl egy másik, a növénytermesztésben és a kapcsolódó növény-egészségügyi kérdésekben tapasztalattal rendelkező személyt;d) szükség szerint és a megfelelő időpontokban végzi el a vizuális vizsgálatokat az említett felelős hivatalos szervek által elfogadott módon;e) az említett hivatalos szervek megbízásából eljárásra feljogosított személyeknek bejárást engedélyez – különösen vizsgálati és/vagy mintavételezési célokra –, továbbá biztosítja a nyilvántartásokhoz és a b) pontban említett kapcsolódó okmányokhoz való hozzáférést;f) egyéb módon együttműködik az említett felelős hivatalos szervekkel.4. cikkAmi a 92/34/EGK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdésében említett, a kritikus pontok felügyeleti és ellenőrzési módszereinek kialakítását és végrehajtását illeti, a felelős hivatalos szerv felügyeli és ellenőrzi a szállítót annak biztosítása érdekében, hogy – adott esetben –, az ilyen módszereket folyamatosan alkalmazzák, különös tekintettel a következőkre:a) a 3. cikkben említett kritikus pontok mindegyikének ellenőrzésére vonatkozó módszerek rendelkezésre állása és valós használata;b) e módszerek megbízhatósága;c) azoknak, a termelés és a forgalomba hozatalra vonatkozó szabályok – beleértve az igazgatási kérdéseket – tartalmának értékelésére való alkalmassága; továbbád) a szállító személyzetének a vizsgálatok elvégzésére való alkalmassága.5. cikkAmi a 92/34/EGK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdésében említett, az akkreditált laboratóriumokban történő elemzés céljára végzett mintavételezést illeti, a felelős hivatalos szerv felügyeli és ellenőrzi a szállítót a következők biztosításának érdekében, adott esetben:a) a mintákat a termesztési folyamat különböző szakaszaiban vételezik olyan rendszerességgel, ahogyan azt a felelős hivatalos szervvel közölték, amikor az akkreditálás idején a termesztési módszereket igazolták;b) a mintákat műszakilag megfelelő módon és statisztikailag megbízható eljárás használatával vételezik, figyelemmel arra, hogy milyen elemzést fognak azokon elvégezni;c) a mintát vételező személyek ezirányú képzettséggel rendelkeznek; ésd) a minták elemzését olyan laboratórium végzi, amelyet az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján erre a célra akkreditáltak.6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1994. június 30. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1993. július 5-én.a Bizottság részérőlRené Steichena Bizottság tagja[1] HL L 157., 1992.6.10., 1. o.[2] HL L 26., 1977.1.31., 20. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1984. szeptember 3.) a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/157/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31984L0424

Hivatalos Lap L 238 , 06/09/1984 o. 0031 - 0033 finn különkiadás fejezet 13 kötet 13 o. 0204  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0042  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 13 o. 0204  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0042

		A Tanács irányelve(1984. szeptember 3.)a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/157/EGK irányelv módosításáról(84/424/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a legutóbb a 81/334/EGK irányelvvel [4] módosított 70/157/EGK tanácsi irányelv [5] mellékletében határértékeket állapít meg a közúti használatra szánt, felépítménnyel rendelkező vagy anélküli, legalább négykerekű és 25 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű gépjárművek zajszintjére, a vasúti járművek, mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok és munkagépek, valamint a közművek munkagépei kivételével;mivel a városi lakosságnak a zajterheléstől való védelme megfelelő intézkedéseket követel meg a gépjárművek zajszintjének csökkentésére; mivel az ilyen csökkentés csak a gépjárműgyártásban elért műszaki fejlődéssel lehetséges;mivel a 70/157/EGK irányelv I. mellékletét megfelelően módosítani kell az abban említett valamennyi járműkategóriára megengedett, dB (A)-ban kifejezett zajszint-határértékek csökkentésével;mivel ezeknek az értékeknek a csökkentése jelentős lépést jelent a jobb környezet irányába; mivel a kérdéses rendelkezéseket azonban később felül kell vizsgálni a Bizottság egy általános megközelítés keretében végzett munkájának eredményei alapján, egyidejűleg figyelembe véve a gépjárműágazat területén érvényes közösségi szabályok valamennyi lényeges szempontját, különösen a biztonsági, a környezeti és energiatakarékossági szempontokat,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 70/157/EGK irányelv I. mellékletének 5.2.2.1. pontja helyébe a következő szöveg lép:"5.2.2.1. HatárértékekAz 5.2.2.2–5.2.2.5. pont szerint mért zajszint nem haladhatja meg a következő határértékeket:| Járműkategória | Határérték (dB(A)) |5.2.2.1.1. | A vezetőülést beleértve legfeljebb kilenc üléssel felszerelt személyszállító járművek | 77 |5.2.2.1.2. | A vezetőülést is beleértve több mint kilenc üléssel felszerelt, 3,5 tonnát meg nem haladó megengedett össztömegű személyszállító járművek, amelyek: | |5.2.2.1.2.1. | – motorteljesítménye 150 kW-nál kisebb | 80 |5.2.2.1.2.2. | – motorteljesítménye 150 kW vagy nagyobb | 83 |5.2.2.1.3. | A vezetőülést beleértve több mint kilenc üléssel felszerelt személyszállító járművek; áruszállító járművek, amelyek: | |5.2.2.1.3.1. | – megengedett össztömege nem haladja meg a 2 tonnát | 78 |5.2.2.1.3.2. | – megengedett össztömege meghaladja a 2 tonnát, de nem haladja meg a 3,5 tonnát | 79 |5.2.2.1.4. | Áruszállító járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát, amelyek: | |5.2.2.1.4.1. | – motorteljesítménye 75 kW-nál kisebb | 81 |5.2.2.1.4.2. | – motorteljesítménye 75 kW vagy nagyobb, de 150 kW-nál kisebb | 83 |5.2.2.1.4.3. | – motorteljesítménye 150 kW vagy nagyobb | 84 |Mindazonáltal- az 5.2.2.1.1. és 5.2.2.1.3. pontban meghatározott kategória járműveire, amelyek dízelmotorral vannak ellátva, a határértékeket 1 dB(A)-val meg kell növelni,- a 2 tonnát meghaladó megengedett össztömegű járművekre, amelyeket terepjáró használatra terveztek, a határértékeket 1 dB(A)-val meg kell növelni, ha ezek 150 kW-nál kisebb teljesítményű motorral vannak felszerelve, vagy 2 dB(A)-val, ha legalább 150 kW teljesítményű motorral vannak felszerelve."2. cikk(1) 1985. január 1-jétől a tagállamok a megengedett zajszinttel vagy a kipufogórendszerrel kapcsolatos okokból:- nem tagadhatják meg egy járműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyás megadását, sem a legutóbb a 80/1267/EGK irányelvvel [6] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [7] 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett dokumentum, sem a nemzeti típusjóváhagyás kiadását,- nem tilthatják meg gépjárművek első forgalomba helyezését,ha e járműtípus vagy az érintett járművek zajszintje és kipufogórendszere az ezen irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv előírásainak megfelel.(2) 1988. október 1-jétől a tagállamok:- nem állíthatnak ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett okiratot olyan járműtípusra, amelynek zajszintje és kipufogórendszere az ezen irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv előírásainak nem felel meg,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását az olyan típusra, amelynek zajszintje és kipufogórendszere az ezen irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv előírásainak nem felel meg.Az 1. cikkben meghatározott 5.2.2.1.3. kategória járműveinél, amelyek dízelmotorral vannak felszerelve, valamint az 5.2.2.1.4. kategória járműveinél azonban az 1988. október 1-jei időpont helyébe az 1989. október 1-jei időpont lép.(3) 1989. október 1-jétől a tagállamok elutasíthatják az olyan járművek első forgalomba helyezését, amelyek zajszintje és kipufogórendszere az ezen irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv előírásainak nem felel meg.Az 1. cikkben meghatározott 5.2.2.1.3. kategória járműveinél, amelyek dízelmotorral vannak felszerelve, valamint az 5.2.2.1.4. kategória járműveinél azonban az 1989. október 1-jei helyébe az 1990. október 1-jei időpont lép.3. cikkA Tanács legkésőbb 1990. december 31-ig határoz a 70/157/EGK irányelv rendelkezéseinek egy további felülvizsgálatáról egy olyan jelentés alapján, amelyet a Bizottság a gépjárműágazatra vonatkozó szabályozások területén lehetséges új intézkedésekre nézve a biztonsági, környezetvédelmi és energiatakarékossági szempontok szerint dolgoz ki.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1985. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1984. szeptember 3-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Barry[1] HL C 200., 1983.7.27., 5. o.[2] HL C 172., 1984.7.2., 157. o.[3] HL C 358., 1983.12.31., 4. o.[4] HL L 131., 1981.5.18., 6. o.[5] HL L 42., 1970.2.23., 16. o.[6] HL L 375., 1980.12.31., 14. o.[7] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------