title: A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0013

Hivatalos Lap L 095 , 21/04/1993 o. 0029 - 0034 finn különkiadás fejezet 15 kötet 12 o. 0169  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 12 o. 0169

		A Tanács 93/13/EGK irányelve(1993. április 5.)a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekrőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100A. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a belső piac 1992. december 31-ig történő fokozatos létrehozását célzó intézkedéseket kell elfogadni; mivel a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyen belül biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;mivel a tagállamoknak az egyrészről az áruk eladója vagy szolgáltatások nyújtója, másrészről a fogyasztó között kötött szerződések feltételeire vonatkozó jogszabályai számos eltérést mutatnak, ami azt eredményezi, hogy az áruk eladásának és szolgáltatások nyújtásának nemzeti piacai különböznek egymástól, és torzulások adódhatnak az eladók és a szolgáltatók közötti versenyben, különösen akkor, amikor más tagállamban értékesítenek, illetve nyújtanak szolgáltatást;mivel különösen a tagállamoknak a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekre vonatkozó jogszabályai feltűnő eltéréseket mutatnak;mivel a tagállamok feladata annak biztosítása, hogy a fogyasztókkal kötött szerződések ne tartalmazzanak tisztességtelen feltételeket;mivel általában a fogyasztók nem ismerik azokat a jogszabályokat, amelyek saját országukon kívüli tagállamokban az áruk értékesítésére és szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződéseket szabályozzák; mivel ezen ismeretek hiánya visszatarthatja a fogyasztókat attól, hogy közvetlenül egy másik tagállamban szerezzenek be árukat és vegyenek igénybe szolgáltatásokat;mivel a belső piac létrehozásának megkönnyítése érdekében, valamint az állampolgárok fogyasztóként történő megóvása érdekében, amikor nem a saját országuk, hanem más tagállamok jogszabályai által szabályozott szerződésekkel szereznek be árukat vagy vesznek igénybe szolgáltatásokat, lényeges hogy e szerződésekből töröljék a tisztességtelen feltételeket;mivel ez az áruk eladóit és a szolgáltatások nyújtóit segíteni fogja áruértékesítési és szolgáltatásnyújtási tevékenységükben, mind a saját országukban, mind a belső piac egészében; mivel ez serkentőleg hat a versenyre, és ennek megfelelően növeli a Közösség állampolgárai mint fogyasztók rendelkezésére álló választékot;mivel a Közösség két programja, nevezetesen a fogyasztóvédelemmel és a fogyasztók tájékoztatásával kapcsolatos program [4] kiemelte a fogyasztóvédelem fontosságát a szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek vonatkozásában; mivel ezt a védelmet vagy a Közösség szintjén összehangolt, vagy közvetlenül a Közösség szintjén hozott törvényi és rendeleti rendelkezéseknek kell biztosítaniuk;mivel az e két programban "A fogyasztók gazdasági érdekeinek védelme" címszó alatt megállapított elv szerint az áruk megvásárlóit és szolgáltatások igénybe vevőit meg kell védeni attól, hogy az eladó vagy a szolgáltató visszaéljen hatalmával és különösen az egyoldalú szabványszerződésekkel, valamint az alapvető fogyasztói jogoknak a szerződésekből való tisztességtelen kizárásával szemben kell megvédeni őket;mivel a fogyasztók hatékonyabb védelme a tisztességtelen feltételekre vonatkozó egységes jogszabályok elfogadásával érhető el; mivel e jogszabályokat az eladók és szolgáltatók, valamint a fogyasztók közötti valamennyi szerződésre alkalmazni kell; mivel ennélfogva a munkavállalási szerződéseket, az öröklési jog, a családi jog, valamint a gazdasági társaságok létrehozásával és létesítő okiratával kapcsolatos szerződéseket ki kell zárni ennek az irányelvnek a hatályából;mivel a fogyasztónak egyenértékű védelemben kell részesülnie akár szóban, akár írásban kötötték meg a szerződést, függetlenül attól, hogy az utóbbi esetben a szerződési feltételeket egy vagy több irat tartalmazza;mivel ugyanakkor a tagállamok nemzeti jogszabályainak jelenlegi állapotában csak egy részleges harmonizáció tervezhető; mivel ez az irányelv csak a kifejezetten nem egyedi szerződési feltételekkel foglalkozik; mivel a tagállamok számára meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy a Szerződés rendelkezéseinek tiszteletben tartásával saját nemzeti jogszabályaikban az ebben az irányelvben előírtaknál szigorúbb rendelkezésekkel biztosítsanak magasabb szintű védelmet a fogyasztóknak;mivel a tagállamoknak azok a törvényi vagy rendeleti rendelkezései, amelyek közvetve vagy közvetlenül meghatározzák a fogyasztói szerződések feltételeit, vélhetően nem tartalmaznak tisztességtelen feltételeket; mivel ezért nem tűnik szükségesnek, hogy alárendeljék ennek az irányelvnek azokat a feltételeket, amelyek kötelező érvényű törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket, valamint olyan nemzetközi egyezmények alapelveit vagy rendelkezéseit tükrözik, amely egyezményeknek a tagállamok vagy a Közösség aláíró felei; mivel ebben a vonatkozásban az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő "kötelező törvényi vagy rendeleti rendelkezések" kifejezés azokat a szabályokat is lefedi, amelyeket a jogszabály szerint akkor kell alkalmazni a szerződő felek között, ha ők másban nem állapodtak meg;mivel a tagállamoknak ugyanakkor gondoskodniuk kell arról, hogy a szerződések ne tartalmazhassanak tisztességtelen feltételeket, mert ezt az irányelvet kell alkalmazni a közszolgáltatás jellegű üzleti tevékenységekre is;mivel szükséges, hogy általános jelleggel rögzítsék azokat az ismérveket, amelyek alapján megítélik, hogy tisztességtelenek-e a szerződési feltételek;mivel a szerződési feltételek tisztességtelen jellegének a rögzített általános ismérvek alapján történő megítélését, különösen a felhasználók közötti szolidaritást figyelembe vevő közszolgáltatási értékesítési és szolgáltatási tevékenységekben ki kell egészíteni a különféle érintett érdekeltségek átfogó kiértékelését biztosító eszközökkel; mivel ez a jóhiszeműség követelményét valósítja meg; mivel a jóhiszeműség megítélésében különös figyelmet fordítanak a szerződő felek alkupozíciójának erősségére, arra, hogy ösztönözték-e valamilyen módon a fogyasztót a feltétel elfogadására, és hogy az árut vagy szolgáltatást a fogyasztó külön megrendelésére bocsátották-e a fogyasztó rendelkezésére; mivel a jóhiszeműséggel kapcsolatosan támasztott elvárást az eladó vagy a szolgáltató kielégíti, ha a másik féllel szemben, akinek törvényes érdekeit szem előtt kell tartania, méltányosan és tisztességesen jár el;mivel ennek az irányelvnek az alkalmazásában a csatolt mellékletben felsorolt feltételek csak jelzés értékűnek tekinthetők, és az irányelv minimális jellege miatt ezeknek a feltételeknek a körét a tagállamok bővíthetik vagy szűkíthetik saját nemzeti jogalkotásukban;mivel az áruk és szolgáltatások természetének befolyásolnia kell a szerződési feltételek tisztességtelen jellegének megítélését;mivel ennek az irányelvnek az alkalmazásában a tisztességtelen jelleg megítélésének nem kell kiterjednie a szerződés elsődleges tárgyát képező, sem pedig a szállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások ár/minőség viszonyát meghatározó feltételekre; mivel a szerződés elsődleges tárgyát képező és a szállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások ár/minőség viszonyát meghatározó feltételeket mindezek ellenére figyelembe lehet venni egyéb feltételek tisztességes jellegének megítélésénél; mivel ebből következik többek között, hogy a biztosítási szerződésekben a biztosított kockázatot és a biztosító felelősségét egyértelműen meghatározó vagy körülíró feltételek nem vethetők alá ilyen megítélésnek, ha ezeket a korlátozásokat figyelembe veszik a fogyasztó által fizetendő biztosítási díj kiszámításánál;mivel a szerződéseket egyszerű, érthető nyelven kell megfogalmazni; mivel a fogyasztó számára lehetőséget kell biztosítani, hogy megismerhesse az összes feltételt; és mivel kétség esetén a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezést kell irányadónak elfogadni;mivel a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy ne alkalmazzanak tisztességtelen feltételeket az eladó vagy a szolgáltató fogyasztóval kötött szerződéseiben, de ha a szerződés mégis tartalmaz ilyen feltételeket, akkor azok ne legyenek kötelező érvényűek a fogyasztóra nézve, és ha a szerződés a tisztességtelen feltételek kihagyásával is teljesíthető, a szerződés változatlan feltételekkel továbbra is kötelezi a feleket;mivel bizonyos esetekben fennáll annak a veszélye, hogy megfosztják a fogyasztót az ezen irányelv által biztosított védelemtől, ha nem tagállam jogát jelölik ki a szerződésre alkalmazandó jogként; mivel ebből következően e veszély elhárítása céljából megfelelő rendelkezéseket kell foglalni ebbe az irányelvbe;mivel azoknak a személyeknek vagy szervezeteknek, amelyeknek valamely tagállam jogszabályai szerint jogos érdekükben áll a fogyasztók védelme, eljárásindítási lehetőséggel kell rendelkezniük – akár bíróság előtt a megfelelő peres eljárások megindítására, akár a panaszok eldöntésére hatáskörrel rendelkező közigazgatási szerv előtt – olyan szerződési feltételek, különösen a tisztességtelen feltételek alkalmazása ellen, amelyeket a fogyasztókkal kötendő szerződésekben történő általános használatra dolgoztak ki; mivel azonban ez a lehetőség nem jár együtt az egyes gazdasági ágazatokban alkalmazott általános feltételek előzetes ellenőrzésével;mivel a tagállamok bíróságainak és közigazgatási szerveinek megfelelő és hatékony eszközökkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy megszüntessék a fogyasztókkal kötött szerződésekben a tisztességtelen feltételek alkalmazását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ennek az irányelvnek az a célja, hogy közelítse a tagállamoknak az eladó vagy szolgáltató és fogyasztó között kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit.(2) Azok a feltételek, amelyek kötelező érvényű törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket, valamint olyan nemzetközi egyezmények alapelveit vagy rendelkezéseit tükrözik, amely egyezményeknek a tagállamok vagy a Közösség aláíró, különösen a fuvarozás területén, nem tartoznak az ebben az irányelvben előírt rendelkezések hatálya alá.2. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) "tisztességtelen feltételek": a 3. cikkben meghatározott szerződési feltételek;b) "fogyasztó": minden olyan természetes személy, aki az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések keretében olyan célból jár el, amely kívül esik saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén;c) "eladó vagy szolgáltató": minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések keretében saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körében cselekszik, függetlenül attól, hogy az köz- vagy magánjellegű.3. cikk(1) Egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltétel abban az esetben tekintendő tisztességtelen feltételnek, ha a jóhiszeműség követelményével ellentétben a felek szerződésből eredő jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idéz elő a fogyasztó kárára.(2) Egy szerződési feltétel minden olyan esetben egyedileg meg nem tárgyalt feltételnek tekintendő, ha azt már előzetesen megfogalmazták, és ezért a fogyasztó nem tudta annak tartalmát befolyásolni, különösen az előzetesen kidolgozott szabványszerződések esetében.Az a tény, hogy egy feltétel bizonyos elemeit vagy egy kiragadott feltételt egyedileg megtárgyaltak, nem zárja ki ennek a cikknek az alkalmazhatóságát a szerződés többi részére, ha a szerződés átfogó megítélése arra enged következtetni, hogy a szerződés mégiscsak egy előre kidolgozott szabványszerződés.Olyan esetekben, amikor egy eladó vagy szolgáltató arra hivatkozik, hogy egy szabványfeltételt egyedileg megtárgyaltak, ennek bizonyítása az eladót vagy szolgáltatót terheli.(3) A melléklet tartalmazza azoknak a feltételeknek a jelzésszerű és nem teljes felsorolását, amelyek tisztességtelennek tekinthetők.4. cikk(1) A 7. cikk sérelme nélkül, egy szerződési feltétel tisztességtelen jellegét azon áruk vagy szolgáltatások természetének a figyelembevételével kell megítélni, amelyekre vonatkozóan a szerződést kötötték, és hivatkozással a szerződés megkötésének időpontjában az akkor fennálló összes körülményre, amely a szerződés megkötését kísérte, valamint a szerződés minden egyéb feltételére vagy egy olyan másik szerződés feltételeire, amelytől e szerződés függ.(2) A feltételek tisztességtelen jellegének megítélése nem vonatkozik sem a szerződés elsődleges tárgyának a meghatározására, sem pedig az ár vagy díjazás megfelelésére az ellenértékként szállított áruval vagy nyújtott szolgáltatással, amennyiben ezek a feltételek világosak és érthetőek.5. cikkOlyan szerződések esetében, amelyekben a fogyasztónak ajánlott valamennyi feltétel vagy a feltételek némelyike írásban szerepel, ezeknek a feltételeknek világosnak és érthetőnek kell lenniük. Ha egy feltétel értelme kétséges, akkor a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezés az irányadó. Ez az értelmezési szabály nem alkalmazandó a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárások vonatkozásában.6. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy fogyasztókkal kötött szerződésekben az eladó vagy szolgáltató által alkalmazott tisztességtelen feltételek a saját nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve, és ha a szerződés a tisztességtelen feltételek kihagyásával is teljesíthető, a szerződés változatlan feltételekkel továbbra is köti a feleket.(2) A tagállamok a szükséges intézkedések megtételével gondoskodnak arról, hogy ha a szerződés szoros kapcsolatban áll a tagállamok területével, a fogyasztó ne veszítse el az ezen irányelv által biztosított védelmet annak következtében, hogy nem tagállam jogát jelölik ki a szerződésre alkalmazandó jogként.7. cikk(1) A tagállamok a fogyasztók és a szakmai versenytársak érdekében gondoskodnak arról, hogy megfelelő és hatékony eszközök álljanak rendelkezésre ahhoz, hogy megszüntessék az eladók vagy szolgáltatók fogyasztókkal kötött szerződéseiben a tisztességtelen feltételek alkalmazását.(2) Az (1) bekezdésben említett eszközök olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek lehetővé teszik, hogy a nemzeti fogyasztóvédelmi jogszabályok szerint jogos érdekkel rendelkező személyek vagy szervezetek eljárást kezdeményezzenek a vonatkozó nemzeti jogszabály értelmében bíróság vagy illetékes közigazgatási hatóság előtt annak megítélésére, hogy a fogyasztókkal kötendő szerződésekben általános használatra kidolgozott szerződési feltételek tisztességtelenek-e, valamint megfelelő és hatékony eszközökkel élnek azért, hogy megszüntessék az ilyen feltételek alkalmazását.(3) A saját nemzeti jogszabályok tiszteletben tartásával a (2) bekezdésben említett jogorvoslati eljárások elkülönítve vagy együttesen indíthatók az ellen az azonos gazdasági ágazathoz tartozó több eladó és szolgáltató, illetve szakmai szövetségük ellen, akik illetve amelyek azonos általános szerződési feltételeket vagy hasonló feltételeket használnak, vagy azok használatát javasolják.8. cikkA tagállamok az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadhatnak vagy hatályban tarthatnak a Szerződéssel összhangban lévő szigorúbb rendelkezéseket annak érdekében, hogy a fogyasztóknak magasabb szintű védelmet biztosítsanak.9. cikkA Bizottság ennek az irányelvnek az alkalmazásáról legkésőbb a 10. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított öt éven belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.10. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1994. december 31-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Minden 1994. december 31-e után megkötött szerződésre az ebben az irányelvben előírt rendelkezések alkalmazandók.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.11. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. április 5-én.a Tanács részérőlaz elnökN. Helveg Petersen[1] HL C 73., 1992.3.24., 7. o.[2] HL C 326., 1991.12.16., 108. o. ésHL C 21., 1993.1.25.[3] HL C 159., 1991.6.17., 34. o.[4] HL C 92., 1975.4.25., 1. o. ésHL C 133., 1981.6.3., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 3. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT FELTÉTELEK1. Azok a feltételek, amelyek tárgya vagy hatása az, hogy:a) kizárják vagy korlátozzák az eladó vagy szolgáltató jogi felelősségét a fogyasztó halála vagy testi sérülése esetén, amit az eladó vagy szolgáltató cselekedete vagy mulasztása idézett elő;b) jogellenesen kizárják vagy korlátozzák a fogyasztó törvényes jogait az eladóval vagy szolgáltatóval, illetve más féllel szemben arra az esetre, ha az eladó vagy szolgáltató valamely szerződéses kötelezettségét egyáltalán nem vagy csak részben vagy hibásan teljesíti, ideértve a beszámítás lehetőségét is az eladót vagy szolgáltatót megillető tartozás kiegyenlítésére;c) a fogyasztóra nézve kötelező a szerződés, míg az eladó vagy szolgáltató szerződési kötelezettségeinek teljesítése olyan feltételhez kötött, amelynek megvalósítása csak az eladó vagy szolgáltató szándékától függ;d) engedélyezik az eladó vagy szolgáltató számára a fogyasztó által megfizetett összegek megtartását olyan esetekben, amikor a fogyasztó úgy dönt, hogy nem köt szerződést vagy nem teljesíti a szerződési feltételeket, ugyanakkor nem teszik lehetővé a fogyasztó számára, hogy az eladótól vagy szolgáltatótól ugyanakkora összeget kapjon abban az esetben, ha a szerződést az eladó vagy a szolgáltató mondja fel;e) a kötelezettségét nem teljesítő fogyasztótól aránytalanul magas összeg megfizetését követelik meg kártérítés címén;f) engedélyezik az eladó vagy szolgáltató számára, hogy saját belátása szerint felbontsa a szerződést, ugyanakkor ezt a lehetőséget nem biztosítják a fogyasztó számára, illetve engedélyezik az eladó vagy szolgáltató számára a még nem teljesített szolgáltatások ellenértékeként megfizetett összegek megtartását olyan esetekben, amikor az eladó vagy szolgáltató bontja fel a szerződést;g) feljogosítják az eladót vagy szolgáltatót a határozatlan idejű szerződés felmondására ésszerű felmondási idő alkalmazása nélkül, kivéve az olyan eseteket, amikor ezt az eladó vagy szolgáltató komoly indokkal teszi;h) a fogyasztó ellentétes tartalmú nyilatkozatának hiányában az eladó vagy szolgáltató automatikusan meghosszabbít egy határozott időre kötött szerződést, míg ha a fogyasztó nem kívánja meghosszabbítani a szerződést, e szándékának kifejezésre juttatásához a szerződés lejáratához képest túlzottan korai határidőt szabnak meg;i) a fogyasztót visszavonhatatlanul kötelezik olyan feltételek vonatkozásában, amelyek alapos megismerésére nem volt tényleges lehetősége a szerződés megkötése előtt;j) feljogosítják az eladót vagy szolgáltatót a szerződési feltételek egyoldalú megváltoztatására a szerződésben feltüntetett és érvényes indok nélkül;k) feljogosítják az eladót vagy szolgáltatót, hogy a szállítandó áruk vagy nyújtandó szolgáltatások jellemzőit érvényes indok nélkül egyoldalúan megváltoztassa;l) előírják, hogy az áruk vagy szolgáltatások árának meghatározása a szállítás időpontjában történik, vagy engedélyezik az áru eladójának vagy a szolgáltatás nyújtójának, hogy egyoldalúan megemelje az árakat, mindkét esetben anélkül, hogy ennek megfelelő jogot biztosítanának a fogyasztó számára a szerződés felmondására abban az esetben, ha a megemelt ár lényegesen magasabb annál, mint amiben a szerződés megkötésekor megállapodtak;m) megadják a jogot az eladó vagy szolgáltató számára annak megállapítására, hogy az áruk vagy szolgáltatások megfelelnek-e a szerződésnek, illetve megadják azt a kizárólagos jogot, hogy a szerződés bármely feltételét az eladó vagy szolgáltató értelmezze;n) korlátozzák az eladó vagy szolgáltató felelősségét a nevében eljáró képviselők által vállalt kötelezettségek vonatkozásában, illetve az eladó vagy szolgáltató kötelezettségeinek teljesítését sajátos alakiságoknak rendelik alá;o) kötelezik a fogyasztót kötelezettségei teljesítésére akkor is, amikor az eladó vagy szolgáltató nem teljesíti saját kötelezettségeit;p) az eladó vagy szolgáltató számára biztosítják a jogot szerződéses jogai és kötelezettségei átruházására, ha ez a fogyasztó hozzájárulása nélkül csökkentheti a fogyasztó számára nyújtott garanciákat;q) kizárják vagy gátolják a fogyasztó jogainak érvényesítését peres eljárás kezdeményezése vonatkozásában, vagy más jogorvoslati lehetőség igénybe vételében, különösen arra kötelezve a fogyasztót, hogy csak jogszabályi rendelkezések által nem kötött döntőbírósághoz fordulhat, jogtalanul korlátozva a rendelkezésére álló bizonyítékokat, vagy olyan bizonyítási terhet róva a fogyasztóra, amelyet az alkalmazandó jog értelmében rendesen a másik szerződő félnek kellene viselnie.2. A g), j) és l) pontok hatályaa) A g) pont nem akadályozza azoknak a feltételeknek az alkalmazását, amelyek révén pénzügyi szolgáltatások nyújtója fenntartja a jogát határozatlan időre kötött szerződés felmondási idő nélküli egyoldalú felmondására, ha erre érvényes indoka van, azzal a kikötéssel, hogy a pénzügyi szolgáltatások nyújtója köteles erről a másik szerződő felet vagy feleket haladéktalanul értesíteni.b) A j) pont nem akadályozza azoknak a feltételeknek az alkalmazását, amelyek szerint a pénzügyi szolgáltatások nyújtója fenntartja a jogát a fogyasztó által fizetendő vagy őt megillető kamatláb vagy a pénzügyi szolgáltatások nyújtásáért fizetendő bármilyen más összeg értesítés küldése nélküli megváltoztatására, ha erre érvényes indoka van, azzal a kikötéssel, hogy a pénzügyi szolgáltatások nyújtója köteles erről a másik szerződő felet vagy feleket a lehető legrövidebb időn belül értesíteni, és hogy az utóbbi jogosult a szerződést azonnali hatállyal felmondani.A j) pont sem akadályozza azoknak a feltételeknek az alkalmazását, amelyek szerint az eladó vagy szolgáltató fenntartja a jogát határozatlan időre szóló szerződés feltételeinek egyoldalú megváltoztatására, azzal a kikötéssel, hogy az eladó vagy szolgáltató köteles erről a másik szerződő felet vagy feleket ésszerű időn belül értesíteni, és hogy az utóbbi jogosult a szerződést azonnali hatállyal felmondani.c) A g), j) és l) pont nem alkalmazható a következő ügyletekre:- olyan tranzakciók, amelyek olyan átruházható értékpapírokra, pénzügyi eszközökre és más termékekre vagy szolgáltatásokra vonatkoznak, amelyek ára értéktőzsdei, árindex, vagy pénzpiaci árfolyam-ingadozásokhoz kapcsolódik, amelyek alakulására az eladó vagy szolgáltató nem képes befolyást gyakorolni;- külföldi fizetőeszköz, utazási csekk vagy külföldi fizetőeszközben kiállított nemzetközi pénzesutalvány vételére vagy eladására irányuló szerződések.d) A j) pont nem akadályozza árindexálási záradékok alkalmazását, amennyiben azok megengedettek, és az árváltoztatási módszerről egyértelmű leírás áll rendelkezésre.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 94/36/EK irányelve (1994. június 30.) az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994L0036

Hivatalos Lap L 237 , 10/09/1994 o. 0013 - 0029 finn különkiadás fejezet 13 kötet 27 o. 0015  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 27 o. 0015

		Az Európai Parlament és a Tanács 94/36/EK irányelve(1994. június 30.)az élelmiszerekben felhasználandó színezékekrőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 3. cikkének (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],a Szerződés 189b. cikkében [4] megállapított eljárásnak megfelelően,mivel a színezékek élelmiszerekben történő alkalmazásának feltételeire vonatkozó nemzeti jogszabályok közötti különbségek akadályozzák az élelmiszerek szabad mozgását; mivel ez a helyzet tisztességtelen versenyfeltételeket teremthet;mivel az említett élelmiszer-adalékanyagokkal és felhasználásuk feltételeivel kapcsolatos valamennyi szabály esetében az elsődleges szempont a fogyasztók védelmének és tájékoztatásának szükségessége;mivel az adott élelmiszer-adalékanyag csak abban az esetben használható, ha bizonyított, hogy alkalmazása technológiai szempontból szükséges és az egészségre nem ártalmas;mivel a színezékek felhasználásának célja, hogy visszaállítsák az élelmiszerek eredeti megjelenését, amelyek színét a feldolgozás, a tárolás, a csomagolás és a forgalmazás oly módon változtatta meg, hogy azok látványának vonzereje csökkenhetett;mivel a színezékek felhasználásának az a célja, hogy az élelmiszerek megjelenését tetszetősebbé tegye, elősegítse a meghatározott élelmiszerekkel általában társított ízek felismerését és színt adjon az egyébként színtelen élelmiszereknek;mivel az irányelvbe bele kell venni olyan színezékeket is, amelyeket húsok állat-egészségügyi jelölésére használnak, és e feladat elvégzésére a 91/497/EGK irányelvben [5] és különösen I. melléklete XI. fejezetében meghatározott követelményeknek megfelelően a hatósági állatorvos illetékes;mivel csak az ezen irányelv által engedélyezett színezékek használhatók a tojások 1274/91/EGK rendeletben [6] meghatározott díszítésére vagy bélyegzésére;mivel a színezékek használatának célja az élelmiszerekben jelenlévő természetes színek élénkítése;mivel általánosan elfogadott az, hogy a feldolgozatlan élelmiszereknek és bizonyos egyéb élelmiszer-alapanyagoknak élelmiszer-adalékanyagoktól mentesnek kell lenniük;mivel az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó legújabb tudományos és toxikológiai ismeretek alapján bizonyos adalékanyagok használata csak bizonyos élelmiszerekben és meghatározott alkalmazási körülmények között engedélyezhető;mivel az adalékanyagok csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben való alkalmazására vonatkozóan szigorú szabályokat kell meghatározni;mivel az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal konzultációt folytattak azoknak az anyagoknak a vonatkozásában, amelyeket még egyetlen közösségi rendelkezés sem szabályoz;mivel az élelmiszerek kategorizálásával kapcsolatban kívánatos az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság által javasolt eljárást követni;mivel ez az irányelv részben helyettesíti az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett színezőanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1962. október 23-i tanácsi irányelv rendelkezéseit [7];mivel a színezőanyagokra vonatkozó jelenlegi tisztasági követelmények módosítását, valamint az olyan színezőanyagokra vonatkozó új előírásokat, amelyekre korábban nem állapítottak meg tisztasági követelményeket, a 89/107/EGK irányelv 11. cikkében meghatározott eljárás szerint fogják előterjeszteni;mivel a fogyasztók védelme érdekében a Közösségnek támogatnia kell az élelmiszer-színezékek által az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatásokra (halmozott és egymást erősítő hatások) irányuló kutatásokat, különösen azon színezékek esetében, amelyek ártalmatlansága kétségbe vonható,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ezen irányelv a 89/107/EGK irányelv 3. cikke értelmében vett átfogó irányelv részét képező egyedi irányelv.(2) Ezen irányelv alkalmazásában a "színezékek" olyan anyagok, amelyek felerősítik vagy helyreállítják az élelmiszerek színét; ide tartoznak az élelmiszerek természetes összetevői vagy más természetes források, amelyeket önmagukban élelmiszerként nem fogyasztanak és élelmiszerek jellegzetes összetevőiként általában nem használnak.Az élelmiszerekből és más természetes eredetű anyagokból fizikai és/vagy kémiai kivonással nyert készítmények ezen irányelv értelmében akkor tekinthetők színezékeknek, ha a színezőanyagot a tápanyagoktól és az aromatikus összetevőktől szelektív módon elkülönítették.(3) Ezen irányelv alkalmazásában a következő anyagok nem tekinthetők színezékeknek:- a szárított vagy koncentrált élelmiszerek és az összetett élelmiszerek gyártása során hozzáadott aromás anyagok, mint például a paprika, a kurkuma és a sáfrány, mivel ezek másodlagos színező hatásuk mellett az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságokkal is rendelkeznek,- azok a színezékek, amelyeket az élelmiszerek nem ehető, külső részeinek, például a sajtok kérgének és a kolbásztöltésre használt bélnek a színezésére használnak.2. cikk(1) Csak az I. mellékletben felsorolt anyagokat lehet élelmiszer-színezékként felhasználni.(2) A színezékek kizárólag a III., IV. és V. mellékletben felsorolt élelmiszerekben és csak az ott meghatározott feltételek mellett alkalmazhatók; a színezékek a 89/398/EGK irányelv [8] szerinti különleges felhasználási célok esetén is csak ugyanezekben az élelmiszerekben használhatók.(3) A II. mellékletben felsorolt élelmiszerekben nem használhatók színezékek, kivéve ha azt a III., IV., vagy V. melléklet külön engedélyezi.(4) A csak meghatározott használatra engedélyezett színezékeket a IV. melléklet tartalmazza.(5) Az élelmiszerekben történő felhasználásra általánosan engedélyezett színezékeket és azok alkalmazásának feltételeit az V. melléklet tartalmazza.(6) A mellékletekben meghatározott maximális felhasználási szintek:- a használati utasításnak megfelelően elkészített, fogyasztásra kész élelmiszerekre vonatkoznak,- a színezésre használt készítmény által tartalmazott színezőanyag mennyiségére vonatkoznak.(7) Ezen irányelv mellékleteinek alkalmazásában a "quantum satis" kifejezés azt jelenti, hogy nincs meghatározva maximális szint. Azonban a színezőanyagokat ekkor is a jó gyártási gyakorlatnak megfelelően, a kívánt hatás eléréséhez szükséges mennyiségben kell alkalmazni, és azzal a feltétellel, hogy azok használata nem vezeti félre a fogyasztót.(8) A 91/497/EGK irányelvben meghatározott állat-egészségügyi jelölésre, valamint a húskészítmények esetében szükséges egyéb jelölésekre kizárólag az E 155 barna HT, az E 133 brillantkék FCF vagy az E 129 alluravörös AC, illetve az E 133 brillantkék FCF és az E 129 alluravörös AC színezékek megfelelő keveréke használható.(9) Tojáshéj díszítő színezésére vagy bélyegzésére csak az 1274/91/EGK rendelet I. mellékletében felsorolt színezékek használhatók.(10) A fogyasztók számára közvetlenül csak az I. mellékletben felsorolt színezékek értékesíthetők, az E 123, E 127, E 128, E 154, E 160b, E 161g, E 173 és az E 180 kivételével.(11) Ezen irányelv alkalmazásában "feldolgozatlan élelmiszerek" az olyan élelmiszerek amelyek semmiféle, az eredeti állapotukat lényegesen megváltoztató kezelésen nem mentek keresztül. Lehetnek azonban válogatottak, daraboltak, csontozottak, daráltak, bőrtelenítettek, hámozottak, hántoltak, aprítottak, tisztítottak, gyorsfagyasztottak, fagyasztottak vagy hűtöttek, őröltek vagy kifejtettek, csomagoltak vagy csomagolatlanok.3. cikkMás közösségi rendelkezések sérelme nélkül, az adott színezék élelmiszerekben való jelenléte engedélyezett:- a II. mellékletben nem szereplő összetett élelmiszerben, amennyiben az adott színezék alkalmazása az összetett élelmiszer valamely összetevőjében megengedett,vagy- ha az élelmiszer kizárólag összetett élelmiszer előállítására használható fel, amennyiben az adott összetett élelmiszer megfelel ezen irányelv előírásainak.4. cikkAz 5. cikkben meghatározott eljárással kell határozni arról, hogy egy adott élelmiszer a mellékletekben felsorolt élelmiszerek valamely kategóriájába tartozik-e, és hogy az adott anyag az 1. cikk értelmében vett színezékek közé tartozik-e.5. cikk(1) Ha az e cikkben megállapított eljárást kell követni, a Bizottságot a 69/414/EGK határozat [9] alapján létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság") segíti.(2) Az elnök saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam képviselőjének kérésére összehívja a bizottságot.(3) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében arra az esetre megállapított többséggel kell meghozni, amikor a határozatokat a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell elfogadnia. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(4) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónap elteltével a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.6. cikkA tagállamok az ezen irányelv elfogadását követő három éven belül ellenőrző rendszereket hoznak létre a színezékek fogyasztásának és felhasználásának felmérésére, és észrevételeiket jelentik a Bizottságnak.A Bizottság az ezen irányelv elfogadását követő öt éven belül jelentést terjeszt az Európai Parlament elé a színezékek piacán, valamint azok felhasználási és fogyasztási szintjeiben bekövetkezett változásokról.A 89/107/EGK irányelv II. mellékletének 4. pontjában szereplő általános követelményeknek megfelelően, a Bizottság az irányelv elfogadásától számított öt éven belül felülvizsgálja az irányelvben említett alkalmazási körülményeket, és szükség esetén módosításokat javasol.7. cikkAz emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználható színezőanyagokról szóló, 1962. október 23-i irányelv 1–7. cikke, 8. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése és (2) bekezdése, valamint 9–15. cikke hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendelkezésekre történő hivatkozásokat az ezen irányelv megfelelő rendelkezéseire való hivatkozásnak kell tekinteni.8. cikkEzen irányelv hatálybalépésének időpontjában a Bizottság, egyidejűleg az Európai Parlamenttel, az egyes országok minisztériumaival, az élelmiszeriparral és az élelmiszer-kiskereskedelemmel, valamint a fogyasztók szervezeteivel együttműködve kampányt indít a fogyasztók tájékoztatása céljából az engedélyezett színezékekkel kapcsolatos értékelési és engedélyezési eljárásokról, valamint az "E" –számozás rendszerének értelméről.9. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1995. december 31-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek. Ezen rendelkezések célja, hogy:- legkésőbb 1995. december 31-ig lehetővé tegyék az ezen irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását és felhasználását,- legkésőbb 1996. június 30-ig megtiltsák az olyan termékek forgalmazását és felhasználását, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvben foglaltaknak; a fenti időpont előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett, de az irányelvben foglaltaknak nem megfelelő termékeket a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.10. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő kihirdetése napján lép hatályba.11. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1994. június 30-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökE. Klepscha Tanács részérőlaz elnökA. Baltas[1] HL L 40., 1989.2.11., 27. o. A 94/34/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 237., 1994.9.10., 1. o.).[2] HL C 12., 1992.1.8., 7. o.[3] HL C 313., 1992.11.30., 1. o.[4] Az Európai Parlament 1993. március 10-i (HL C 115., 1993.4.26., 105. o.) és az 1993.december 2-án megerősített (HL C 342., 1993.12.20.) véleménye, a Tanács 1994. március 9-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és az Európai Parlament 1994. március 9-i határozata (HL C 91., 1994.3.28., 79. o.).[5] HL 268., 1991.9.24., 69. o. A 92/5/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 57., 1992.3.2., 1. o.).[6] A tojásra vonatkozó egyes forgalmazási előírásokról szóló, 1907/90/EGK rendelet végrehajtása részletes szabályainak bevezetéséről szóló 1991. május 15-i, 1274/91/EGK bizottsági rendelete (HL L 121., 1991.5.16.,11. o.). A legutóbb az 1259/94/EK rendelettel (HL L 137., 1994.6.1., 54. o.) módosított rendelet.[7] HL 115., 1962.11.11., 2645/62. o. A legutóbb a 85/7/EGK irányelvvel (HL L 2., 1985.1.3., 22. o.) módosított irányelv.[8] HL L 186., 1989.6.30., 27. o.[9] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAZ ENGEDÉLYEZETT ÉLELMISZER-SZÍNEZÉKEK LISTÁJAMegjegyzés:Az e mellékletben felsorolt színezékekből készült alumíniumlakkok használata engedélyezett.EK–szám | Általános elnevezés | A színindexszám vagy leírás |E 100 | Kurkumin | 75300 |E 101 | i.Riboflavinii.Riboflavin–5'–foszfát | |E 102 | Tartrazin | 19140 |E 104 | Kinolinsárga | 47005 |E 110 | Narancssárga, Sunset Yellow FCF, Narancssárga S, Gelborange S | 15985 |E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 75470 |E 122 | Azorubin, karmazsin | 14720 |E 123 | Amaranth | 16185 |E 124 | Ponceau 4R, Kosnil vörös A | 16255 |E 127 | Eritrozin | 45430 |E 128 | Vörös 2G | 18050 |E 129 | Alluravörös AC | 16035 |E 131 | Patentkék V | 42051 |E 132 | Indigókármin, Indigotin | 73015 |E 133 | Brillantkék FCF | 42090 |E 140 | Klorofillok és klorofillinek i.Klorofillokii.Klorofillinek | 75810 75815 |E 141 | A klorofillok és klorofillinek rézkomplexei i.A klorofillok rézkomplexeiii.A klorofillinek rézkomplexei | 75815 |E 142 | Zöld S | 44090 |E 150a | Karamell | |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |E 151 | Brillantfekete BN, Fekete PN | 28440 |E 153 | Növényi szén | |E 154 | Barna FK | |E 155 | Barna HT | 20285 |E 160a | Karotinok: i.vegyes karotinokii.béta-karotin | 75130 40800 |E 160b | Annatto, bixin, norbixin | 75120 |E 160c | Paprikakivonat, kapszantin, kapszorubin | |E 160d | Likopin | |E 160e | Béta–apo-8'–karotinal (C 30) | 40820 |E 160f | A béta–apo-8'–karotinsav etilésztere (C 30) | 40825 |E 161b | Lutein | |E 161g | Kantaxantin | |E 162 | Céklavörös, betanin | |E 163 | Antociánok | Gyümölcsökből és zöldségekből fizikai eljárással készített |E 170 | Kalcium-karbonát | 77220 |E 171 | Titán-dioxid | 77891 |E 172 | Vas-oxidok és -hidroxidok | 77491 77492 77499 |E 173 | Alumínium | |E 174 | Ezüst | |E 175 | Arany | |E 180 | Litolrubin BK | |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZON ÉLELMISZEREK LISTÁJA, AMELYEK NEM TARTALMAZHATNAK HOZZÁADOTT SZÍNEZÉKET, KIVÉVE HA AZT A III., IV. VAGY V. MELLÉKLET KÜLÖN ELŐÍRJA(A II. mellékletben alkalmazott megjelölések nem érintik az "átvitel" elvét azokban az esetekben, amikor az egyes termékek engedélyezett színezékeket tartalmazó összetevőket tartalmaznak.)1. Feldolgozatlan élelmiszerek2. Minden palackozott vagy csomagolt víz3. Tej, részben fölözött vagy fölözött tej, pasztőrözött vagy sterilezett [beleértve az ultra-magas hőmérsékleten (UHT) sterilezett tejet is] (ízesítés nélkül)4. Csokoládés tej5. Fermentált tejkészítmények (ízesítés nélkül)6. A 76/118/EGK irányelvben meghatározott tartósított tej (ízesítés nélkül)7. Író (ízesítés nélkül)8. Tejszín és tejszínpor (ízesítés nélkül)9. Állati és növényi eredetű olajok és zsírok10. A 89/437/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tojások és tojástermékek11. Liszt, egyéb malomipari termékek és keményítők12. Kenyér és hasonló termékek13. Száraztészta és gnocchi14. Cukrok, beleértve az összes mono- és diszacharidot15. Paradicsompüré, üveges vagy dobozos paradicsomkonzerv16. Paradicsomalapú mártások17. A 75/726/EGK irányelvben meghatározott gyümölcslé és gyümölcsnektár, valamint zöldséglevek18. Gyümölcsök, zöldségek (a burgonyát is beleértve) és gombák, konzerv vagy szárított formában; feldolgozott gyümölcsök, zöldségek (a burgonyát is beleértve) és gombák19. Extra dzsem, extra zselé és a 79/693/EGK irányelvben meghatározott cukrozott gesztenyekrém; créme de pruneaux20. Halak, puhatestűek és rákok, hús, baromfihús és vadhús, valamint az azokból előállított készítmények, a felsorolt összetevőkből készült készételek kivételével21. Kakaóból készült termékek, és a 73/241/EGK irányelvben meghatározott csokoládétermékek csokoládé összetevői22. Pörkölt kávé, tea, cikória; tea- és cikóriakivonatok; forrázásra szolgáló tea-, növény-, gyümölcs- és gabonakészítmények, valamint e termékek keverékei és azonnal oldódó keverékei23. Étkezési só, sóhelyettesítők, fűszerek és fűszerkeverékek24. Bor és a 822/87/EGK rendeletben meghatározott egyéb termékek25. Korn, Kornbrand, gyümölcspárlatos italok, gyümölcspárlatok, Ouzo, Grappa, Krétáról származó Tsikoudia, Macedóniából származó Tsipouro, Thesszáliából származó Tsipouro, Tirnavoszból származó Tsipouro, Eau de vie de marc Marque nationale luxembourgeoise, Eau de vie de seigle Marque nationale luxembourgeoise, London gin az 1576/89/EGK rendeletben meghatározottak szerint26. Sambuca, Maraschino és Mistra, az 1180/91/EGK rendeletben meghatározottak szerint27. Sangria, Clarea és Zurra, az 1601/91/EGK rendeletben meghatározottak szerint28. Borecet29. Csecsemők és kisgyermekek számára készült, a 89/398/EGK irányelvben meghatározott élelmiszerek, beleértve a nem egészséges csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszereket30. Méz31. Maláta és malátatermékek32. Érlelt és nem érlelt sajt (ízesítés nélkül)33. Juh- és kecsketejből készült vaj--------------------------------------------------III. MELLÉKLETÉLELMISZEREK, AMELYEKHEZ CSAK BIZONYOS ENGEDÉLYEZETT SZÍNEZÉKEK ADHATÓKÉlelmiszerek | | Engedélyezett színezékek | Maximális szint |Malátakenyér | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |Sör | E 150a | Karamell | quantum satis |Cidre bouché | E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |Vaj (beleértve a csökkentett zsírtartalmú és a koncentrált vajat is) | E 160a | Karotinok | quantum satis |Margarin, minarin, más zsíremulziók, valamint a gyakorlatilag vízmentes zsírok | E 160a | Karotinok | quantum satis |E 100 | Kurkumin | quantum satis |E 160b | Annatto, bixin, norbixin | 10 mg/kg |Sage Derby sajt | E 140 | Klorofillok Klorofillinek | quantum satis |E 141 | Klorofillok és klorofillinek rézkomplexei | |Érlelt narancssárga, sárga és törtfehér sajt; ízesítés nélküli sajtkészítmények | E 160a | Karotinok | quantum satis |E 160c | Paprikakivonat | || E 160b | Annatto, bixin, norbixin | 15 mg/kg |Red Leicester sajt | E 160b | Annatto, bixin, norbixin | 50 mg/kg |Mimolette sajt | E 160b | Annatto, bixin, norbixin | 35 mg/kg |Morbier sajt | E 153 | Növényi szén | quantum satis |Vörös márványozott sajt | E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 125 mg/kg || E 163 | Antociánok | quantum satis |Ecet | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |Whisky, Whiskey, gabonapálinka (a Korn vagy Kornbrand vagy az Eau de vie de seigle Marque nationale luxembourgeoise kivételével), borpárlat, rum, brandy, weinbrand, szőlőtörköly, szölőtörköly-pálinka (a Tsikoudia, Tsipouro és az Eau de vie de marc Marque nationale luxembourgeoise kivételével), Grappa invecchiata, Bagaceira velha a 1576/89/EGK rendelet szerint | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |Ízesített boralapú italok (a bitter soda kivételével) és ízesített borok az 1601/91/EGK rendelet szerint | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |Americano | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |E 163 | Antociánok | || E 100 | Kurkumin | 100 mg/l (egyedileg vagy keverten) || E 101 | i.Riboflavinii.Riboflavin–5'–foszfát | || E 102 | Tartrazin | || E 104 | Kinolinsárga | || E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | || E 122 | Azorubin, karmazsin | || E 123 | Amaranth | || E 124 | Ponceau 4R | |Bitter soda, bitter vino az 1601/91/EGK rendelet szerint | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | || E 100 | Kurkumin | 100 mg/l (egyedileg vagy keverten) || E 101 | i.Riboflavinii.Riboflavin–5'–foszfát | || E 102 | Tartrazin | || E 104 | Kinolinsárga | || E 110 | Narancssárga FCF Narancssárga S | || E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | || E 122 | Azorubin, karmazsin | || E 123 | Amaranth | || E 124 | Ponceau 4R, Kosnil vörös A | || E 129 | Alluravörös AC | |Meghatározott földrajzi területeken előállított likőrborok és minőségi likőrborok | E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |Zöldségek ecetben, sós lében vagy olajban (az olívabogyó kivételével) | E 101 | i.Riboflavinii.Riboflavin–5'–foszfát | quantum satis |E 140 | Klorofillok, Klorofillinek | |E 150a | Karamell | |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |E 141 | Klorofillok és klorofillinek rézkomplexei | |E 160a | Karotinok: i.vegyes karotinokii.béta-karotin | |E 162 | Céklavörös, betanin | |E 163 | Antociánok | |Extrudált, puffasztott és/vagy gyümölcs ízesítésű gabonakészítmények reggelihez | E 150c | Ammóniás karamell | quantum satis |E 160a | Karotinok | quantum satis |E 160b | Annatto, bixin, norbixin | 25 mg/kg |E 160c | Paprikakivonat, kapszantin, kapszorubin | quantum satis |Gyümölcs ízesítésű gabonakészítmények reggelihez | E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 200 mg/kg (egyedileg vagy keverten) |E 162 | Céklavörös, betanin | |E 163 | Antociánok | |A 79/693/EGK irányelvben meghatározott dzsemek, zselék és lekvárok, valamint hasonló gyümölcskészítmények, beleértve az alacsony kalóriatartalmú termékeket is | E 100 | Kurkumin | quantum satis |E 140 | Klorofillok és klorofillinek | |E 141 | Klorofillok és klorofillinek rézkomplexei | |E 150a | Karamell | |E 150b | Szulfitos karamell | |E 150c | Ammóniás karamell | |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | |E 160a | Karotinok: i.vegyes karotinokii.béta-karotin | |E 160c | Paprikakivonat, kapszantin, kapszorubin | |E 162 | Céklavörös, betanin | |E 163 | Antociánok | || E 104 | Kinolinsárga | 100 mg/kg (egyedileg vagy keverten) || E 110 | Narancssárga | || E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | || E 124 | Ponceau 4R, Kosnil vörös A | || E 142 | Zöld S | || E 160d | Likopin | || E 161b | Lutein | |Kolbászok, pástétomok és húskenyér | E 100 | Kurkumin | 20 mg/kg |E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 100 mg/kg |E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | quantum satis |E 150c | Ammóniás karamell | quantum satis |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | quantum satis |E 160a | Karotinok | 20 mg/kg |E 160c | Paprikakivonat, kapszantin, kapszorubin | 10 mg/kg |E 162 | Céklavörös, betanin | quantum satis |Löncshús | E 129 | Alluravörös | 25 mg/kg |Legalább 6 %-os gabonatartalmú Breakfast sausage | E 129 | Alluravörös AC | 25 mg/kg |Legalább 4 %-os zöldség- és/vagy gabonatartalmú hamburgerhús | E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 100 mg/kg |E 150a | Karamell | quantum satis |E 150b | Szulfitos karamell | quantum satis |E 150c | Ammóniás karamell | quantum satis |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell | quantum satis |Chorizo kolbász Salchichon | E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 200 mg/kg |E 124 | Ponceau 4R, Kosnil vörös A | 250 mg/kg |Sobrasada | E 110 | Narancssárga FCF | 135 mg/kg |E 124 | Ponceau 4R, Kosnil vörös A | 200 mg/kg |Pasturma (ehető külső burkolattal) | E 100 | Kurkumin | quantum satis |E 101 i. | Riboflavinii.Riboflavin–5'–foszfát | |E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | |Szárított burgonyagranulátum és burgonyapehely | E 100 | Kurkumin | quantum satis |Feldolgozott pépes- és kerti borsó (konzerv) | E 102 | Tartrazin | 100 mg/kg |E 133 | Brillantkék | 20 mg/kg |E 142 | Zöld S | 10 mg/kg |--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETCSAK MEGHATÁROZOTT FELHASZNÁLÁSRA ENGEDÉLYEZETT SZINEZÉKEK| Színezék | Élelmiszer | Maximális szint |E 123 | Amaranth | Aperitif borok, szeszesitalok, beleértve a 15 térfogatszázaléknál alacsonyabb alkoholtartalmú termékeket | 30 mg/l || | Kaviár (Halikra) | 30 mg/kg |E 127 | Eritrozin | Koktélcseresznye és cukrozott cseresznye | 200 mg/kg || | Bigarreaux cseresznye szirupban és koktélokban | 150 mg/kg |E 128 | Vörös 2G | Legalább 6 %-os gabonatartalmú Breakfast sausage | Legalább 4 %-os zöldség- és/vagy gabonatartalmú hamburgerhús || | 20 mg/kg | |E 154 | Barna FK | Füstölt hering | 20 mg/kg |E 161g | Kantaxantin | Saucisses de Strasbourg | 15 mg/kg |E 173 | Alumínium | Torták és sütemények díszítésére szolgáló cukrászáruk külső bevonata | quantum satis |E 174 | Ezüst | Cukrászáruk külső bevonata | Csokoládék díszítése || | Likőrök | || | quantum satis | |E 175 | Arany | Cukrászáruk külső bevonata | Csokoládék díszítése || | Likőrök | || | quantum satis | |E 180 | Litolrubin BK | Ehető sajtkéreg | quantum satis |E 160b | Annatto, bixin, norbixin | Margarin, minarin, más zsíremulziók és vizet eredendően nem tartalmazó zsírok | 10 mg/kg || | Díszítések és bevonatok | 20 mg/kg || | Finom pékáruk | 10 mg/kg || | Étkezési fagylaltok | 20 mg/kg || | Likőrök, beleértve a 15 térfogatszázaléknál alacsonyabb alkoholtartalmút | 10 mg/l || | Ízesített ömlesztett sajtok | 15 mg/kg || | Érlelt narancssárga, sárga és törtfehér sajt, ízesítés nélküli ömlesztett sajtok | 15 mg/kg || | Desszertek | 10 mg/kg || | "Snack": száraz, sós, burgonya, gabona vagy keményítő alapú rágcsálnivalók: | || | –extrudált vagy puffasztott, sós snacktermékek | 20 mg/kg || | –egyéb sós snacktermékek és sós bevonatú dió és mogyoró alapú termékek | 10 mg/kg || | Füstölt hal | 10 mg/kg || | Ehető sajtkéreg és ehető burkolatok | 20 mg/kg || | Red Leicester sajt | 50 mg/kg || | Mimolette sajt | 35 mg/kg || | Extrudált, puffasztott és/vagy gyümölcs ízesítésű reggeli gabonatermékek | 25 mg/kg |--------------------------------------------------V. MELLÉKLETA II. ÉS III. MELLÉKLETBEN NEM SZEREPLŐ ÉLELMISZEREKBEN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSRA ENGEDÉLYEZETT SZÍNEZÉKEK1. részA következő színezékek quantum satis mennyiségben alkalmazhatók az V. melléklet 2. részében felsorolt élelmiszerekben, valamint minden más, a II. és III. mellékletben nem szereplő élelmiszerben.E 101. | iRiboflavinii.Riboflavin–5'–foszfát |E 140 | Klorofillok és klorofillinek |E 141 | Klorofillok és klorofillinek rézkomplexei |E 150a | Karamell |E 150b | Szulfitos karamell |E 150c | Ammóniás karamell |E 150d | Szulfitos-ammóniás karamell |E 153 | Növényi szén |E 160a | Karotinok |E 160c | Paprikakivonat, kapszantin, kapszorubin |E 162 | Céklavörös, betanin |E 163 | Antociánok |E 170 | Kalcium-karbonát |E 171 | Titán-dioxid |E 172 | Vas-oxidok és vas-hidroxidok |2. részA következő színezékek a megadott élelmiszerekben egyedileg vagy keverten alkalmazhatók, a táblázatban meghatározott maximális mennyiségben. Az alkoholmentes ízesített italok, étkezési fagylaltok, desszertek, finom pékáruk és cukrászáruk esetében a színezékek a megfelelő táblázatban szereplő maximális mennyiségben használhatók, de az E 110, E 122, E 124 és E 155 jelű színezékek mennyisége egyenként nem haladhatja meg az 50 mg/kg-ot vagy mg/l-t.E 100 | Kurkumin |E 102 | Tartrazin |E 104 | Kinolinsárga |E 110 | Narancssárga FCF Narancssárga S |E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok |E 122 | Azorubin, karmazsin |E 124 | Ponceau 4R, Kosnil vörös A |E 129 | Alluravörös AC |E 131 | Patentkék V |E 132 | Indigotin, Indigókármin |E 133 | Brillantkék FCF |E 142 | Zöld S |E 151 | Brillantfekete BN, Fekete PN |E 155 | Barna HT |E 160d | Likopin |E 160e | Béta-apo–8'–karotinál (C 30) |E 160f | A béta-apo–8'–karotinsav etilésztere (C 30) |E 161b | Lutein |Élelmiszerek | Maximális szint |Alkoholmentes ízesített italok | 100 mg/l |Kandírozott gyümölcsök és zöldségek, Mostarda di frutta | 200 mg/kg |Vörös gyümölcsökből készült konzervek | 200 mg/kg |Cukrászáruk | 300 mg/kg |Díszítések és bevonatok | 500 mg/kg |Finompékáruk (pl. viennoiserie, kekszek, sütemények és ostyák) | 200 mg/kg |Étkezési fagylaltok | 150 mg/kg |Ízesített ömlesztett sajtok | 100 mg/kg |Desszertek, ízesített tejtermékeket tartalmazó desszertek | 150 mg/kg |Mártások, fűszerek (például currypor, tandoori), savanyúságok, ételízesítők, chutney, vegyes savanyúság, piccalilli | 500 mg/kg |Mustár | 300 mg/kg |Halpástétom és rákpástétom | 100 mg/kg |Előfőzött rákok | 250 mg/kg |Lazacpótló termékek | 500 mg/kg |Surimi | 500 mg/kg |Kaviár | 300 mg/kg |Füstölt hal | 100 mg/kg |"Snack": száraz, sós, burgonya-, gabona- vagy keményítő alapú termékek:–extrudált vagy puffasztott, sós snacktermékek | 200 mg/kg |–egyéb sós snacktermékek és sós bevonatú dió- és mogyorótermékek | 100 mg/kg |Ehető sajtkéreg és ehető bevonatok | quantum satis |A teljes napi tápanyagbevitel vagy egyszeri étkezés helyettesítésére szolgáló teljes értékű fogyókúrás készítmények | 50 mg/kg |Orvosi ellenőrzés mellett történő használatra szánt teljes értékű készítmények és táplálékkiegészítők | 50 mg/kg |Folyékony táplálékkiegészítők és étrend-kiegészítők | 100 mg/l |Szilárd táplálékkiegészítők és étrend-kiegészítők | 300 mg/kg |Levesek | 50 mg/kg |Növényi fehérjéken alapuló hús- és halanalógok | 100 mg/kg |Szeszes italok (beleértve a 15 térfogatszázaléknál alacsonyabb alkoholtartalmú italokat) a II. vagy a III. mellékletben említettek kivételével | 200 mg/l |Ízesített borok, ízesített boralapú italok és ízesített borféleségekből készített koktélok az 1601/91/EGK rendelet szerint, kivéve a II. vagy a III. mellékletben említetteket | 200 mg/l |Gyümölcsborok (nem habzó vagy habzó) almabor (a cidre bouche kivételével) és körtebor ízesített gyümölcsborok, almabor és körtebor | 200 mg/l |--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1988. december 21.) az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0108

Hivatalos Lap L 040 , 11/02/1989 o. 0034 - 0037 finn különkiadás fejezet 15 kötet 9 o. 0049  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 9 o. 0049

		A Tanács irányelve(1988. december 21.)az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(89/108/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,az Európai Parlamenttel együttműködve [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerek (a továbbiakban: gyorsfagyasztott élelmiszerek) gyártása és kereskedelme vélhetően egyre nagyobb jelentőséggel bír a Közösségben;mivel a gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó nemzeti jogszabályok közötti különbségek az áruk szabad mozgását akadályozzák; mivel ezek egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek, ezáltal pedig közvetlen hatást fejtenek ki a közös piac létrehozására és működésére;mivel ezért ezeket a jogszabályokat közelíteni kell;mivel ennek érdekében a közösségi szabályokat a lehető legszélesebb körben kell alkalmazni, kiterjesztve azokat az emberi fogyasztásra szánt valamennyi gyorsfagyasztott élelmiszerre, ideértve nemcsak a további feldolgozás nélkül a végső fogyasztónak, valamint az éttermeknek, kórházaknak, üzemi étkezdéknek és egyéb hasonló közétkeztetési egységnek szánt termékeket, hanem a további feldolgozást vagy elkészítést igénylő termékeket is;mivel azonban ezeket a szabályokat nem szükséges alkalmazni a nem gyorsfagyasztott termékekként eladásra szánt termékekre;mivel mindenképpen helyénvaló megfogalmazni azokat az általános elveket, amelyeknek minden gyorsfagyasztott élelmiszernek meg kell felelnie;mivel egy későbbi időpontban az általános elveken túl szükség esetén – az egyes kategóriákra vonatkozó eljárással összhangban – a gyorsfagyasztott élelmiszerek bizonyos kategóriáira vonatkozó különleges rendelkezések bevezetésére is sor kerülhet;mivel a gyorsfagyasztás célja a hirtelen fagyasztás folyamatával az élelmiszerek alapvető tulajdonságainak megőrzése; mivel a termék minden egyes pontján el kell érni a –18 °C-os vagy ennél alacsonyabb hőmérsékletet;mivel –18 °C hőmérsékletnél megszűnik az összes olyan mikrobiológiai tevékenység, amelyről feltételezhető, hogy kedvezőtlen hatással lehet egy élelmiszer minőségére; mivel ezért a gyorsfagyasztott termékek tárolása és forgalomba hozatala során, a termék végső fogyasztónak történő eladása előtt – bizonyos, műszaki értelemben elkerülhetetlen tűréshatárok függvényében – legalább ezt a hőmérsékletet fenn kell tartani;mivel műszaki okok miatt bizonyos hőmérsékletemelkedés elkerülhetetlen, ezért az tolerálható, feltéve, hogy a megemelkedett hőmérséklet nincs káros hatással a termékek minőségére, amelyet – a készletek megfelelő mértékű mozgásának figyelembe vétele mellett – szakszerű tárolási és forgalomba hozatali módszerek alkalmazásával kell fenntartani;mivel a napjainkban a gyorsfagyasztott élelmiszerek helyi forgalomba hozatalához alkalmazott bizonyos műszaki berendezések teljesítménye nem alkalmas arra, hogy az ebben az irányelvben előírt hőmérséklethatár minden körülmények között fenntartható legyen, ezért rendelkezni kell egy olyan átmeneti rendszerről, amely lehetővé teszi a meglévő anyag normál élettartama alatti felhasználhatóságát;mivel ennek az irányelvnek csak a gyorsfagyasztás folyamatában felhasználandó berendezésekre, valamint a tárolás, kezelés, szállítás és forgalomba hozatal céljára használt eszközökben és létesítményekben fenntartandó hőmérsékletre vonatkozó célkitűzéseket kell meghatároznia;mivel a tagállamok kötelessége, hogy hatósági ellenőrzésekkel gondoskodjanak arról, hogy a használt berendezések alkalmasak legyenek ezen célkitűzések teljesítésére;mivel az ilyen ellenőrzések feleslegessé teszik a kereskedelmi célokat szolgáló, hivatalos hitelesítési eljárást;mivel célszerű rendelkezni a gyorsfagyasztott élelmiszerekkel közvetlen érintkezésbe kerülő kriogén folyadékok felhasználásának lehetőségéről; mivel ezért ezeknek a folyadékoknak elég közömbösnek kell lenniük ahhoz, hogy az élelmiszerekbe ne kerülhessen olyan mennyiségű idegen anyag, amely veszélyt jelent az ember egészségére, elfogadhatatlan változásokat indít el az élelmiszerek összetételében, vagy pedig az élelmiszerek érzékszervekkel meghatározható tulajdonságait befolyásolja;mivel ennek a célkitűzésnek a megvalósítása érdekében el kell készíteni ezeknek az anyagoknak a jegyzékét, valamint meg kell fogalmazni az anyagok tisztasági követelményeit és felhasználásuk feltételeit;mivel a végső fogyasztónak, valamint az éttermeknek, kórházaknak, üzemi étkezdéknek és hasonló közétkeztetési egységeknek szánt gyorsfagyasztott élelmiszerek a címkézés tekintetében a legutóbb a 86/197/EGK irányelvvel [3] módosított, a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelv [4] hatálya alá tartoznak; mivel ennek az irányelvnek csak a gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó előírásokat kell meghatároznia;mivel a kereskedelem megkönnyítése érdekében szabályokat kell elfogadni a nem a végső fogyasztónak, illetve éttermeknek, kórházaknak, üzemi étkezdéknek és egyéb hasonló közétkeztetési egységeknek szánt gyorsfagyasztott élelmiszerek címkézéséről is;mivel az eljárás egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében a Bizottságot kell megbízni technikai jellegű végrehajtási intézkedések elfogadásával;mivel minden olyan esetben, amikor a Tanács az élelmiszerekre vonatkozó szabályok végrehajtására hatalmazza fel a Bizottságot, ki kell dolgozni egy olyan eljárást, amely biztosítja a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést a 69/414/EGK határozattal [5] létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottságon belül,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ezt az irányelvet az emberi fogyasztásra szánt gyorsfogyasztott élelmiszerekre (a továbbiakban: "gyorsfagyasztott élelmiszerek") kell alkalmazni.(2) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a "gyorsfagyasztott élelmiszerek" olyan élelmiszerek,- amelyeket a "gyorsfagyasztás" néven ismert olyan fagyasztási eljárásnak vetnek alá, amely által azok jellegüktől függően a lehető leggyorsabban túllépik a maximális kristályosodás hőmérséklet-tartományát, és az eljárás következményeként hőmérsékletük (a termikus kiegyenlítődést követően) a termék minden pontján –18 °C vagy ennél alacsonyabb lesz, valamint- amelyek oly módon kerülnek kereskedelmi forgalomba, hogy megjelölik a termék ilyen jellegét.Ezen irányelv alkalmazásában a jégkrém és az étkezési jég nem tekintendő gyorsfagyasztott élelmiszernek.(3) Ennek az irányelvnek az alkalmazása nem érinti a Közösség alábbiakra vonatkozó rendelkezéseit:a) mezőgazdaság és halászat piacának közös szervezése;b) állategészségügy.2. cikkA 8. és 9. cikkben előírt megnevezésekkel csak az 1. cikk (2) bekezdésben meghatározott termékek kerülhetnek forgalomba.3. cikk(1) A gyorsfagyasztott termékek gyártásához használt nyersanyagoknak kifogástalannak, valódinak, a kereskedelemben elfogadott minőségűnek kell lenni, frissességük feleljen meg a megkívánt mértéknek.(2) A kémiai, biokémiai és mikrobiológiai változások minimumra csökkentése érdekében a termékek előkészítését és gyorsfagyasztását haladéktalanul és a megfelelő műszaki berendezésekkel kell elvégezni.4. cikkKizárólag az alábbi kriogén közegek kerülhetnek a gyorsfagyasztott élelmiszerekkel közvetlen érintkezésbe:- levegő,- nitrogén,- szén-dioxid.Az első bekezdéstől eltérve a tagállamok 1992. december 31-ig megtarthatják azokat a nemzeti jogszabályaikat, amelyek a diklór-difluor-metán (R 12) kriogén fagyasztáshoz történő használatát engedélyezik.E kriogén közegekre vonatkozó tisztasági kritériumokat szükség esetén a 12. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell meghatározni.5. cikk(1) A gyorsfagyasztott élelmiszerek hőmérséklete legyen stabil és a termék minden pontján legyen –18 °C vagy ennél alacsonyabb, a szállítás során esetleg bekövetkező rövid ingadozások alkalmával ennél legfeljebb 3 °C-kal lehet magasabb.(2) Ugyanakkor a termékek helyi forgalmazása és kiskereskedelmi hűtőpultokban történő bemutatása során a megfelelő tárolási és forgalmazási gyakorlattal összhangban engedélyezett hőmérsékleti eltérésre az alábbi feltételek vonatkoznak:a) ez az eltérés nem lehet nagyobb 3 °C-nál;b) a kiskereskedelmi hűtőpultokban az eltérés elérheti a 6 °C-ot, amennyiben a tagállam erre vonatkozó döntést hoz. Ebben az esetben a tagállamot a készletek vagy a termékek kiskereskedelmi forgalmának ismeretében választják meg a hőmérsékletet. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a meghozott intézkedésekről és azok okairól.A Bizottság a műszaki fejlesztések fényében megvizsgálja az előző pontokban előírt eltérések tűréshatárát, és szükség esetén 1993. január 1-jéig javaslatot terjeszt a Tanács elé.(3) Ennek az irányelvnek a kihirdetésétől számított nyolc éven keresztül a tagállamok a helyi forgalmazás során engedélyezhetik a legfeljebb 6 °C-nak megfelelő eltérést.6. cikk(1) A tagállamok:a) gondoskodnak arról, hogy a gyorsfagyasztáshoz, tároláshoz, szállításhoz és helyi forgalmazáshoz használt berendezések, valamint a kiskereskedelmi hűtőpultok az ebben az irányelvben megfogalmazott követelményeknek megfeleljenek;b) elvégzik a gyorsfagyasztott élelmiszerek hőmérsékletének szúrópróbaszerű hivatalos ellenőrzéseit.(2) A tagállamoknak nem kell előírniuk, hogy hivatalos tanúsítvánnyal igazolják az 1. bekezdés rendelkezéseinek előzetes, illetve a gyorsfagyasztott élelmiszerek forgalmazása során azok teljesülését.7. cikkA végső fogyasztónak szánt gyorsfagyasztott élelmiszereket a gyártónak vagy egy csomagolónak olyan alkalmas előcsomagolásba kell csomagolnia, amely megvédi az élelmiszereket a mikrobiológiai és egyéb külső szennyezéstől, valamint a kiszáradástól.8. cikk(1) A 79/112/EGK irányelvet az ezen irányelv hatálya alá tartozó és további feldolgozás nélkül a végső felhasználónak, valamint éttermeknek, kórházaknak, üzemi étkezdéknek és egyéb hasonló közétkeztetési egységeknek szánt termékekre kell az alábbi feltételekkel alkalmazni:a) a termék kereskedelmi nevét ki kell egészíteni az alábbi egy vagy több kifejezéssel:dánul:,németül:vagyvagyvagy,spanyolul:vagy,görögül:vagyvagy,angolul:,franciául:,olaszul:,hollandul:,portugálul:;b) a minimális eltarthatóság időtartama mellett fel kell tüntetni, hogy mennyi ideig tárolhatja a vevő a gyorsfagyasztott termékeket, illetve a tárolási hőmérsékletet és/vagy a megfelelő tárolásra alkalmas berendezés típusát;c) a gyorsfagyasztott élelmiszerek címkéjének utalást kell tartalmaznia, amelyből azonosítani lehet a tételt;d) minden gyorsfagyasztott termék címkéjén fel kell tüntetni a "felengedés után újrafagyasztani tilos" feliratot.9. cikk(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott, nem a végső fogyasztónak, illetve éttermeknek, kórházaknak, üzemi étkezdéknek vagy egyéb közétkeztetési egységeknek eladásra szánt termékek címkéjén csak az alábbi kötelező adatokat kell feltüntetni:a) az ezen irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiegészített kereskedelmi megnevezés;b) a tömegegységben kifejezetett nettó mennyiség;c) a tétel azonosítására alkalmas utalás;d) a gyártó, a csomagoló vagy a Közösség területén működő forgalmazó neve és címe.(2) Az (1) bekezdésben előírt adatokat fel kell tüntetni a csomagoláson, a tárolóeszközön vagy a külső csomagoláson, vagy pedig egy azokra rögzített címkén.(3) Ez a cikk nem érinti a Közösség ennél részletesebb vagy átfogóbb jellegű metrológiai rendelkezéseit.10. cikkA tagállamok a gyártás jellegére, illetve árujuk kiszerelésére vagy címkézésére vonatkozóan nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az ezen irányelv rendelkezéseinek és az ezen irányelv végrehajtására tett intézkedéseknek megfelelő termékek forgalmazását.11. cikkA gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó mintavételi eljárásokra, hőmérsékletük ellenőrzésére, illetve a szállítóeszközök, raktárak és tárolók hőmérsékletének ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat az ennek az irányelvnek a kihirdetését követő 24 hónapos időszak lejártáig a 12. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell meghatározni.12. cikk(1) Amennyiben az ebben a cikkben meghatározott eljárást kell követni, akkor az elnök saját kezdeményezésére vagy valamelyik tagállam képviselőjének kérésére az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (továbbiakban: a "bizottság") elé terjeszti az ügyet.(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségétől függően meghatározott határidőn belül véleményt nyilvánít. A döntést a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott minősített többséggel kell meghozni. Az elnök nem szavaz.(3) a) A Bizottság elfogadja a javasolt intézkedéseket, amennyiben azok a bizottság véleményével összhangban vannak;b) amennyiben a javasolt intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy ha vélemény-nyilvánításra nem került sor, a Bizottság haladéktalanul benyújtja a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekről szóló javaslatot. A Tanács minősített többséggel jár el;c) ha a Tanács az ügynek a Tanácshoz történt beterjesztése időpontját követő három hónap elteltével semmilyen intézkedést nem fogadott el, akkor a Bizottság a javasolt intézkedéseket elfogadja.13. cikk(1) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Az elfogadott intézkedéseknek:- az irányelv kihirdetését követő 18 hónap elteltével [6] engedélyezniük kell az ezen irányelvnek megfelelő termékek kereskedelmét,- az irányelv kihirdetését követő 24 hónap elteltével be kell tiltaniuk az ezen irányelvnek meg nem felelő termékek kereskedelmét.(2) A kiskereskedelmi hűtőpultokkal kapcsolatban a tagállamok az ezen irányelv kihirdetését követően nyolc éven keresztül megtarthatják az ezen irányelvnek a hatálybalépésekor érvényes jogszabályokat.Ebben az esetben a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, és közlik döntésük okait.14. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben 1988. december 21-én.a Tanács részérőlaz elnökV. Papandreou[1] HL C 175., 1985.7.15., 296. o., és HL C 12., 1989.1.16.[2] HL C 104., 1985.4.25., 17. o.[3] HL L 144., 1986.5.29., 38. o.[4] HL L 33., 1979.2.8., 1. o.[5] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.[6] Erről az irányelvről 1989. január 10-én értesítették a tagállamokat.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1980. december 16.) a gépjárművek tüzelőanyag-fogyasztására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31980L1268

Hivatalos Lap L 375 , 31/12/1980 o. 0036 - 0045 finn különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0050  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 10 o. 0107  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0050  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0124  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0124

		A Tanács irányelve(1980. december 16.)a gépjárművek tüzelőanyag-fogyasztására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(80/1268/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel azokat a műszaki előírásokat, amelyeket a gépjárműveknek az egyes nemzeti jogszabályok értelmében teljesíteniük kell, és amelyek többek között a tüzelőanyag-fogyasztás mérési módszerére vonatkoznak, egy járműtípus tüzelőanyag-fogyasztásának meghatározásánál alkalmazni kell;mivel ezek az előírások tagállamonként különbözőek; mivel ezért a kereskedelem olyan technikai akadályait eredményezik, amelyek megszüntetésére minden tagállamnak – vagy kiegészítésképpen, vagy jelenlegi jogszabályai helyett – egységes előírásokat kell elfogadnia annak érdekében, hogy különösképpen a legutóbb a 80/1267 EGK [4] irányelvvel módosított, a gépjárművek és pótkocsijak [5] típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv szerinti EGK-típus-jóváhagyási eljárást minden egyes járműtípusra alkalmazni lehessen;mivel kiemelkedően fontos, hogy a közösségi jogszabályokban egy mérési módszert határozzanak meg a gépjárművek tüzelőanyag-fogyasztására;mivel a tüzelőanyag-fogyasztás mérésének közösségi módszerére különösen a vevők és fogyasztók tárgyilagos és pontos tájékoztatásának biztosítása miatt is szükség van;mivel ezen irányelv követelményeit csak a 70/156/EGK irányelvben meghatározott nemzetközi gépjármű-besorolásnak megfelelő, M1 kategóriába tartozó gépjárművekre kell alkalmazni; mivel a többi gépjármű-kategóriára vonatkozóan akkor határoznak meg mérési módszert a tüzelőanyag-fogyasztás mérésére, amikor bizonyos technikai akadályokat elhárítottak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában "jármű": valamennyi, a közúti forgalomban való részvételre szánt, felépítménnyel rendelkező vagy felépítmény nélküli olyan jármű, amely legalább négy kerékkel rendelkezik, és legnagyobb tervezési sebessége több mint 25 km/h, a sínen mozgó járművek, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok és munkagépek kivételével.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg egy jármű EGK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását, illetve nem tagadhatják vagy tilthatják meg a jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos okokból, amennyiben a fogyasztási értékeket az I. és II. melléklettel összhangban állapították meg, és ezek a gépjármű tulajdonosának a vásárláskor átadandó okmányokban szerepelnek, amelyek adott esetben az egyes tagállamok által megállapított részletes szabályokon alapulnak.3. cikkAzokat a módosításokat, amelyek a mellékletek követelményeinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükségesek, a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően fogadják el.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1980. december 16-án.a Tanács részérőlaz elnökColette flesch[1] HL C 104., 1980.4.28., 1. o.[2] HL C 265., 1980.10.13., 76. o.[3] HL C 182., 1980.7.21., 3. o.[4] HL L 375/36., 1980.12.31., 34. o.[5] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS MEGHATÁROZÁSA1. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS1.1. EGK-típus-jóváhagyási kérelem1.1.1. A motor tüzelőanyag-fogyasztása szempontjából történő EGK-típusjóváhagyási kérelmét a jármű gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.1.1.2. A kérelemhez az alábbi dokumentumokat kell három példányban mellékelni:1.1.2.1. szabályosan kitöltött adatközlő lap;1.1.2.2. a II. melléklet szerinti dokumentum kiállításához szükséges adatok.1.1.3. Ha a műszaki szolgálat végzi a vizsgálatokat, akkor egy, a jóváhagyandó járműtípust reprezentáló járművet kell rendelkezésre bocsátani.1.2. DokumentációHa a kérelem megfelel az 1.1. pontnak, az illetékes hatóság kiállítja a II. melléklet szerinti dokumentumot. A tagállam illetékes, az EGK-típusjóváhagyást megadó hatósága alapul vehet olyan jegyzőkönyvet, amelyet valamely engedélyezett vagy elismert laboratórium állított ki az irányelv a rendelkezései szerint.2. HATÁLYEzen eljárás az M1 kategóriába tartozó, belső égésű motorokra vonatkozik.3. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK3.1. A tüzelőanyag-fogyasztást a következő pontokban rögzített vizsgálat alapján kell meghatározni.3.1.1. A legutóbb a 78/665/EGK [1] irányelvvel módosított, a gépjárművek külső gyújtású motorjainak kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. március 20-i 70/220/EGK [2] tanácsi irányelv III. mellékletében foglalt városi vezetési módot szimuláló menetciklusban (lásd az 5. pontot).3.1.2. Vizsgálat állandó, 90 km/h sebesség mellett (lásd a 6. pontot).3.1.3. Vizsgálat állandó 120 km/h sebesség mellett (lásd a 6. pontot). Ezt a vizsgálatot nem kell elvégezni, ha a jármű legnagyobb tervezési sebessége kevesebb, mint 130 km/h.3.2. A vizsgálatok eredményét liter/100 km-ben (0,1 l/100 km-re kerekítve) kell kifejezni.3.3. A megtett utat 0,5 %, az ehhez szükséges időt 0,2 másodperc pontossággal kell mérni.3.4. TüzelőanyagTüzelőanyagként a 70/220/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott referencia-tüzelőanyagot vagy a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1972. augusztus 2-i 72/306/EGK [3] tanácsi irányelv V. melléklete szerinti tüzelőanyagot kell alkalmazni.4. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK4.1. A jármű általános állapota4.1.1. A járműnek tisztának, az ablakoknak és levegőszívóknak zárva kell lennie, a vizsgálat során csupán a jármű üzemeléséhez szükséges berendezés működhet. Ha a karburátor szívócsonkján a levegő előmelegítésére szolgáló berendezés kézi működtetésű, azt "nyári" állásba kell helyezni. Általánosságban a jármű üzemszerű működtetéséhez szükséges segédberendezéseknek működniük kell.4.1.2. Ha a hűtőventilátort hőmérséklet-szabályozó vezérli, azt rendes üzemi helyzetbe kell állítani. Az utastér fűtését és a légkondicionáló berendezést ki kell kapcsolni, de kompresszorának üzemszerűen működnie kell.4.1.3. Ha feltöltő berendezés van felszerelve, annak a vizsgálati körülményeknek megfelelően kell működnie.4.1.4. A járműnek bejáratottnak kell lennie, és vele a vizsgálatot megelőzően legalább 3000 km-t kell megtenni.4.2. KenőanyagokA kenőanyagoknak a járműgyártó által javasoltaknak kell lenniük; ezeket a vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.4.3. GumiabroncsokA gumiabroncsoknak a gyártó által eredeti felszerelésként meghatározott típusúaknak kell lenniük; a gumiabroncsok nyomásának meg kell felelnie a vizsgálat alatti tengelyterhelésre és menetsebességre előírt értéknek (amennyiben szükséges, be kell állítani a vizsgálati körülményeknek megfelelő próbapadi működéshez); a vizsgálathoz használt nyomásokat fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.4.4. Tüzelőanyag-fogyasztás mérése4.4.1. Olyan berendezésen keresztül kell a tüzelőanyagot a motorhoz vezetni, amellyel az elfogyasztott mennyiség ± 2 % pontossággal mérhető; a berendezés nem zavarhatja az eredeti tüzelőanyag-ellátó rendszert. Térfogatmérésnél a tüzelőanyag hőmérsékletét a térfogatmérés helyén kell mérni.4.4.2. Szükség van olyan szeleprendszerre, amely gyors átváltást biztosít az eredeti tüzelőanyag-rendszerről a mérőrendszerre. Az átkapcsolás ideje nem lehet nagyobb 0,2 másodpercnél.4.5. ReferenciakörülményekNyomás : H0 = 1000 mbarHőmérséklet : T0 = 293 K (20 °C).4.5.1. Levegősűrűség4.5.1.1. A jármű vizsgálatakor a 4.5.1.2. pontban leírtak szerint számított levegősűrűség 7,5 %-nál nagyobb mértékben nem térhet el a referenciakörülményeknek megfelelő levegő sűrűségétől.4.5.1.2. A levegő sűrűségét a következő képlettel kell számítani:d= d··aholdT = a levegő sűrűsége vizsgálati körülmények között;d0 = a levegő sűrűsége referenciakörülmények mellett;HT = a légnyomás a vizsgálat alatt;TT = abszolút hőmérséklet a vizsgálat alatt (K).5. TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS MEGHATÁROZÁSA VÁROSI VEZETÉST SZIMULÁLÓ MENETCIKLUSBAN5.1. A menetciklusnak a 70/220/EGK irányelv III. mellékletében meghatározottnak kell lennie.5.1.1. Dízelmotorral felszerelt járművek esetén a fékterhelést úgy kell beállítani, mint a megfelelő benzinüzemű gépjármű esetén, vagy más egyenértékűnek elfogadott alternatív módszer szerint.5.1.2. A jármű referenciatömegeA jármű tömegének a 70/220/EGK irányelv I. mellékletének 1.2. pontjában meghatározott referenciatömegnek kell lennie.5.2. A próbapadot a 70/220/EGK irányelv III. melléklet 4.2. pontjában meghatározott egyenértékű tehetetlenségi nyomatékkal kell beállítani.5.3. Fogyasztásmérés5.3.1. A fogyasztást két egymást követő ciklus során elfogyasztott tüzelőanyag-mennyiség alapján kell kiszámítani.5.3.2. A mérés előtt a motort a hidegindítást követően öt teljes menetciklust végezve kell bemelegíteni. Ezt követően azonnal el lehet végezni a 70/220/EGK irányelv szerinti I. és II. típusú vizsgálatot. A motor hőmérsékletét az üzemi tartományon belül kell tartani, ha szükséges, póthűtő berendezés alkalmazásával.5.3.3. A tüzelőanyag-fogyasztás mérésének megkönnyítésére a két egymást követő ciklus között az alapjárati szakaszt legfeljebb 60 másodperccel szabad meghosszabbítani.5.4. A tüzelőanyag-fogyasztás kiszámítása5.4.1. Ha a tüzelőanyag-fogyasztást gravimetriás módszerrel határozzák meg, akkor a fogyasztást liter/100 km-ben kell kifejezni, míg a mért tömeget M (elfogyasztott tüzelőanyag kg-ban kifejezve) a következő egyenlettel kell átszámítani:C =(1/100 km),aholSg = a tüzelőanyag sűrűsége referenciakörülmények mellett (kg/dm3);D = a vizsgálat során megtett távolság (km).5.4.2. Ha a tüzelőanyag-fogyasztást térfogatméréssel határozzák meg, akkor a tüzelőanyag-fogyasztást (liter/100 km-ben kifejezve) a következő egyenlettel kell meghatározni:C =VT− T100(1/100 km),aholV = az elfogyasztott tüzelőanyag mennyisége literben;α = a tüzelőanyag expanziójának együtthatója, mind gázolaj, mind benzin esetén 0,001 °C;T0 = a referencia-hőmérséklet °C-ban;TF = a tüzelőanyag hőmérséklete °C-ban, a térfogatmérés helyén.5.5. Az eredmények meghatározása5.5.1. A városi vezetés átlagfogyasztása három egymást követő, fent leírt módszerrel történt mérés eredményének számtani középértéke.5.5.2. Ha a mérések szélső értékei több mint 5 %-kal eltérnek a középértéktől, akkor az eljárásnak megfelelően további mérések szükségesek egészen addig, amíg a mérés pontossága legalább az 5 %-ot eléri.5.5.3. A mérés pontosságát az alábbi egyenlettel kell számítani:Pontosság =·%,aholC- az 5.4. pont egyenletének megfelelője;Caz n számú C érték számtani középértéke;n az elvégzett mérések száma.S =∑i = 1nC- − Ci2n − 1k az alábbi táblázatból adódikMérések száma | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |k | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |5.5.4. Ha 10 mérés után nem érhető el legalább 5 %-os pontosság, akkor a fogyasztást másik, azonos típusú járművön kell meghatározni.6. TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS MÉRÉSE ÁLLANDÓ SEBESSÉG MELLETT6.1. A méréseket próbapadon vagy országúton kell végezni.6.1.1. A jármű tömege6.1.1.1. A jármű tömege a 6.1.1.2. pontban meghatározottak szerint a menetkész jármű tömege, hozzáadva 180 kg-ot, illetve a teljes terhelés felét, ha az nagyobb, mint 180 kg, beleértve a mérőberendezést és az utasokat. A jármű belsejében úgy kell a terhelést elosztani, hogy a terhelés súlypontja egy, a mellső, szélső ülések R pontjait összekötő egyenes középpontjába essen.6.1.1.2. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a "menetkész jármű tömege": a jármű terheletlen tömege, a tüzelőanyag-tartály kivételével teljesen feltöltött tartályokkal, a gyártó által megadott űrtartalom 90 %-ig feltöltött a tüzelőanyag-tartállyal; beleértve a szerszámkészletet és pótkereket.6.2. SebességváltóHa a jármű kézi kapcsolású sebességváltóval rendelkezik, akkor a vizsgálati sebességhez a gyártó által ajánlott legnagyobb fokozatot kell használni.6.3. Vizsgálat6.3.1. Közúti vizsgálat6.3.1.1. Időjárási feltételek6.3.1.1.1. A levegő relatív páratartalmának 95 % alatt kell lennie; az úttestnek száraznak kell lennie. Az úttesten lehetnek nedvességfoltok, feltéve hogy jelentős vízréteg nem borítja egy helyen sem.6.3.1.1.2. A szélsebesség középértékének 3 m/sec alatt kell lennie, a széllökések nem haladhatják meg a 8 m/sec-ot.6.3.1.2. A méréseket megelőzően a járművel a választott útszakaszon a vizsgálatban alkalmazott sebességhez közeli sebességgel kell akkora utat megtenni, amely az üzemi hőmérséklet eléréséhez szükséges, de legfeljebb 10 km-t.6.3.1.3. ÚtszakaszAz útszakasznak lehetővé kell tenni az állandó sebességgel való haladást, és legalább 2 km hosszúnak kell lennie. Zárt útvonalat kell képeznie, az úttest felületének jó állapotban kell lennie. Alkalmazható egyenes útszakasz is, ha az úton mindkét irányban 2 km-t lehet megtenni. Az emelkedés mértéke két tetszőleges pont között nem lépheti túl a ± 2 %-ot.6.3.1.4. A vizsgálati menetek közben a sebességnek ± 2 km/h eltéréssel állandónak kell lennie. A vizsgálatok során az átlagsebesség a referenciasebességtől 2 km/h-nál nagyobb mértékben nem térhet el.6.3.1.5. Minden referenciasebességhez tartozó fogyasztás meghatározásához négy vizsgálatot kell végrehajtani (lásd a következő ábrát), amelyből kettőt a referenciasebesség alatti, kettőt a referenciasebesség feletti sebességgel kell végezni.6.3.1.6. A tüzelőanyag-fogyasztást minden mérés alkalmával az 5.4. pont egyenlete szerint kell kiszámítani.6.3.1.7. A mért két alsó érték a két érték átlagától 5 %-kal nagyobb mértékben nem térhet el. Ugyanez vonatkozik a mért két felső értékre is. A referenciasebességen mért tüzelőanyag-fogyasztás mennyiségét az alábbi ábra szerint, lineáris interpolációval kell kiszámítani.6.3.1.7.1. Ha nem teljesülnek mindkét értékpárra a 6.3.1.7. pont előírásai, meg kell ismételni a négy mérést. Ha tíz kísérlet sem eredményezi a szükséges pontosságot, másik járművet kell kiválasztani, és alávetni valamennyi, az ezen eljárásban szereplő vizsgálatnak.Példa: számítás 90 km/h átlagsebesség mellett+++++ TIFF +++++A négy mérési pont megfelel a mért értékeknek. C0 a V0 referenciasebességhez tartozó fogyasztás értéke a vizsgálati úthosszon.6.3.2. Vizsgálat próbapadon6.3.2.1. A próbapad beállításaA próbapadot a 70/220/EGK irányelv III. mellékletének 4.1. pontjában leírt módon kell beállítani a következő módosításokkal:- a próbapadot a megfelelő vizsgálati sebességhez kell beállítani,- a jármű állapotának a vizsgálat idején a 4.1–4.3. pontban előírtaknak kell megfelelnie; az országúton végzett mérések alkalmával az időjárási feltételeknek meg kell felelnie a 6.3.1.1. pontban előírtaknak a szívócsőben lévő vákuum pontos meghatározása céljából.Dízelmotoros járművek esetén a próbapadot az 5.1.1. pontban meghatározottak szerint kell beállítani.6.3.2.2. HűtésKiegészítő levegőhűtő berendezés alkalmazható, amivel biztosítható, hogy az üzemi feltételek, a kenőanyagok és a hűtőközeg hőmérséklete az országúton azonos sebességgel haladó jármű rendes üzemi tartományában maradjanak.6.3.2.3. A mérések megkezdése előtt a járművet a vizsgálatnál alkalmazott sebességnek megfelelő sebességgel kell az üzemi hőmérséklet elérése céljából a próbapadon járatni; a megtett út semmiképpen nem lehet 10 km-nél kevesebb.6.3.2.4. A vizsgálati útszakasznak legalább 2 km hosszúnak kell lennie, amelyet a próbapadon fordulatszámlálóval kell mérni.6.4. A próbapad típusát fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.6.5. Az eredmények meghatározásaValamennyi alkalmazott mérési módszer eredményét, a 4.5. pont szerinti referencia-körülmények mellett, liter/100 km-ben kell kifejezni.[1] HL L 223., 1978.8.14., 48. o.[2] HL L 76., 1970.4.6., 1. o.[3] HL L 190., 1972.8.20., 1. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------