title: A Tanács 2006/98/EK irányelve ( 2006. november 20. ) az adózás területén elfogadott egyes irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról

text:
               20.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 363/129

      A TANÁCS 2006/98/EK IRÁNYELVE

   (2006. november 20.)
   az adózás területén elfogadott egyes irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 56. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A csatlakozási okmány 56. cikke értelmében, amennyiben az intézmények jogi aktusai 2007. január 1. után hatályban maradnak, és azokat a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges kiigazításokról nem rendelkeznek, a szükséges jogi aktusokat a Tanácsnak kell elfogadnia, kivéve, ha az eredeti jogi aktust a Bizottság fogadta el.

               (2)

               A csatlakozási szerződést elfogadó konferencia záróokmánya jelezte, hogy a Magas Szerződő Felek politikai megállapodásra jutottak az intézmények által elfogadott jogi aktusoknak a csatlakozás miatt szükségessé váló kiigazításait illetően, és felkérték a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e kiigazításokat a csatlakozást megelőzően fogadják el, amennyiben szükséges az uniós jog fejlődésének figyelembevételével kiegészítve és naprakésszé téve azokat.

               (3)

               A 69/335/EGK (2), 77/388/EGK (3), 77/799/EGK (4), 79/1072/EGK (5), 83/182/EGK (6), 90/434/EGK (7), 90/435/EGK (8), 2003/48/EK (9) és 2003/49/EK (10) irányelveket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 69/335/EGK, 77/388/EGK, 77/799/EGK, 79/1072/EGK, 83/182/EGK, 90/434/EGK, 90/435/EGK, 2003/48/EK és 2003/49/EK irányelvek a mellékletnek megfelelően módosulnak.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb Bulgária és Románia csatlakozásának napjáig megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz a fenti rendelkezések szövegét, valamint egy táblázatot az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelésről.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv Bulgária és Románia csatlakozási szerződése hatálybalépésétől függően, annak hatálybalépése napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. november 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KORKEAOJA

      (1)  HL L 157., 2005.6.21., 11.o.

      (2)  HL L 249., 1969.10.3., 25. o.

      (3)  HL L 145., 1977.6.13., 1. o.

      (4)  HL L 336., 1977.12.27., 15. o.

      (5)  HL L 331., 1979.12.27., 11. o.

      (6)  HL L 105., 1983.4.23., 59. o.

      (7)  HL L 225., 1990.8.20., 1. o.

      (8)  HL L 225., 1990.8.20., 6. o.

      (9)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o.

      (10)  HL L 157., 2003.6.26., 49. o.

      MELLÉKLET
      ADÓZÁS

                  1.

                  31969 L 0335: A Tanács 1969. július 17-i 69/335/EGK irányelve a tőkeemelést terhelő közvetett adókról (HL L 249., 1969.10.3., 25. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11972 B: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Dán Királyság, Írország és az Egyesült Királyság csatlakozása (HL L 73., 1972.3.27., 14. o.),

                              —

                              31973 L 0079: A Tanács 1973.4.9-i 73/79/EGK irányelve (HL L 103., 1973.4.18., 13. o.),

                              —

                              31974 L 0553: A Tanács 1974.11.7-i 74/553/EGK irányelve (HL L 303., 1974.11.13., 9. o.),

                              —

                              11979 H: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Görög Köztársaság csatlakozása (HL L 291., 1979.11.19., 17. o.),

                              —

                              31985 L 0303: A Tanács 1985.6.10-i 85/303/EGK irányelve (HL L 156., 1985.6.15., 23. o.),

                              —

                              11985 I: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozása (HL L 302., 1985.11.15., 23. o.),

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.).

                        A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő szövegrésszel egészül ki:
                  „a bolgár jog szerint:

                              —

                              »Акционерно дружество«

                              —

                              »Командитно дружество с акции«

                              —

                              »Дружество с ограничена отговорност«;

                        a román jog szerint:

                              —

                              »societăţi în nume colectiv«

                              —

                              »societăţi în comandită simplă«

                              —

                              »societăţi pe acţiuni«

                              —

                              »societăţi în comandită pe acţiuni«

                              —

                              »societăţi cu răspundere limitată«.”

                  2.

                  31977 L 0388: A Tanács 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13., 1. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11979 H: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Görög Köztársaság csatlakozása (HL L 291., 1979.11.19., 95. o.),

                              —

                              31980 L 0368: A Tanács 1980.3.26-i 80/368/EGK irányelve (HL L 90., 1980.4.3., 41. o.),

                              —

                              31984 L 0386: A Tanács 1984.7.31-i 84/386/EGK irányelve (HL L 208., 1984.8.3., 58. o.),

                              —

                              11985 I: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozása (HL L 302., 1985.11.15., 167. o.),

                              —

                              31989 L 0465: A Tanács 1989.7.18-i 89/465/EGK irányelve (HL L 226., 1989.8.3., 21. o.),

                              —

                              31991 L 0680: A Tanács 1991.12.16-i 91/680/EGK irányelve (HL L 376., 1991.12.31., 1. o.),

                              —

                              31992 L 0077: A Tanács 1992.10.19-i 92/77/EGK irányelve (HL L 316., 1992.10.31., 1. o.),

                              —

                              31992 L 0111: A Tanács 1992.12.14-i 92/111/EGK irányelve (HL L 384., 1992.12.30., 47. o.),

                              —

                              31994 L 0004: A Tanács 1994.2.14-i 94/4/EK irányelve (HL L 60., 1994.3.3., 14. o.),

                              —

                              31994 L 0005: A Tanács 1994.2.14-i 94/5/EK irányelve (HL L 60., 1994.3.3., 16. o.),

                              —

                              31994 L 0076: A Tanács 1994.12.22-i 94/76/EK irányelve (HL L 365., 1994.12.31., 53. o.),

                              —

                              31995 L 0007: A Tanács 1995.4.10-i 95/7/EK irányelve (HL L 102., 1995.5.5., 18. o.),

                              —

                              31996 L 0042: A Tanács 1996.6.25.-i 96/42/EK irányelve (HL L 170., 1996.7.9., 34. o.),

                              —

                              31996 L 0095: A Tanács 1996.12.20-i 96/95/EK irányelve (HL L 338., 1996.12.28., 89. o.),

                              —

                              31998 L 0080: A Tanács 1998.10.12-i 98/80/EK irányelve (HL L 281., 1998.10.17., 31. o.),

                              —

                              31999 L 0049: A Tanács 1999.5.25-i 1999/49/EK irányelve (HL L 139., 1999.6.2., 27. o.),

                              —

                              31999 L 0059: A Tanács 1999.6.17-i 1999/59/EK irányelve (HL L 162., 1999.6.26., 63. o.),

                              —

                              31999 L 0085: A Tanács 1999.10.22-i 1999/85/EK irányelve (HL L 277., 1999.10.28., 34. o.),

                              —

                              32000 L 0017: A Tanács 2000.3.30-i 2000/17/EK irányelve (HL L 84., 2000.4.5., 24. o.),

                              —

                              32000 L 0065: A Tanács 2000.10.17-i 2000/65/EK irányelve (HL L 269., 2000.10.21., 44. o.),

                              —

                              32001 L 0004: A Tanács 2001.1.19-i 2001/4/EK irányelve (HL L 22., 2001.1.24., 17. o.),

                              —

                              32001 L 0115: A Tanács 2001.12.20.-i 2001/115/EK irányelve (HL L 15., 2002.1.17., 24. o.),

                              —

                              32002 L 0038: A Tanács 2002.5.7-i 2002/38/EK irányelve (HL L 128., 2002.5.15., 41. o.),

                              —

                              32002 L 0093: A Tanács 2002.12.3-i 2002/93/EK irányelve (HL L 331., 2002.12.7., 27. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.),

                              —

                              32003 L 0092: A Tanács 2003.10.7-i 2003/92/EK irányelve (HL L 260., 2003.10.11., 8. o.),

                              —

                              32004 L 0007: A Tanács 2004.1.20-i 2004/7/EK irányelve (HL L 27., 2004.1.30., 44. o.),

                              —

                              32004 L 0015: A Tanács 2004.2.10-i 2004/15/EK irányelve (HL L 52., 2004.2.21., 61. o.),

                              —

                              32004 L 0066: A Tanács 2004.4.26-i 2004/66/EK irányelve (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.).

                              —

                              32005 L 0092: A Tanács 2005.12.12-i 2005/92/EK irányelve (HL L 345., 2005.12.28., 19. o.),

                              —

                              32006 L 0018: A Tanács 2006.2.14-i 2006/18/EK irányelve (HL L 51., 2006.2.22., 12. o.),

                              a)

                              A 28m. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                              „28m. cikk
                              Átváltási árfolyam
                              Az e címben ECU-ben kifejezett összegek egyenértékének nemzeti valutában történő kiszámításához a tagállamok az 1991. december 16-án érvényes átváltási árfolyamot alkalmazzák. Mindazonáltal Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia a csatlakozásuk időpontjában érvényes átváltási árfolyamot alkalmazzák.”;

                              b)

                              A XVIc. cím címe helyébe a következő lép:
                              Ausztriának, Finnországnak és Svédországnak az Európai Unióhoz történő 1995. január 1-jei, illetve a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának az Európai Unióhoz történő 2004. május 1-jei, valamint Bulgáriának és Romániának az Európai Unióhoz történő 2007. január 1-jei csatlakozásával összefüggésben alkalmazandó átmeneti intézkedések”.

                              c)

                              A XVIc. cím 28p. cikkének (1) bekezdésében a második francia bekezdés helyébe a következő lép:

                                          „–

                                          az »új tagállamok«: az 1995. január 1-jén, illetve a 2004. május 1-jén, valamint a 2007. január 1-jén az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok területe, az ezen irányelv 3. cikkében az egyes tagállamokra meghatározottak szerint,”.

                              d)

                              A XVIc. cím 28p. cikkének (7) bekezdésében az utolsó albekezdés helyébe a következő lép:
                              „Ezt a feltételt a következő esetekben lehet teljesítettnek tekinteni:

                                          —

                                          Ausztria, Finnország és Svédország vonatkozásában, ha a szállítóeszköz első használata 1987. január 1-jét megelőzően történt;

                                          —

                                          a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia vonatkozásában, ha a szállítóeszköz első használata 1996. május 1-jét megelőzően történt;

                                          —

                                          Bulgária és Románia vonatkozásában, ha a szállítóeszköz első használata 1999. január 1-jét megelőzően történt;

                                          —

                                          ha a behozatalkor esedékes adó összege elhanyagolható.”.

                  3.

                  31977 L 0799: A Tanács 1977. december 19-i 77/799/EGK irányelve a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról (HL L 336., 1977.12.27., 15. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11979 H: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Görög Köztársaság csatlakozása (HL L 291., 1979.11.19., 17. o.),

                              —

                              31979 L 1070: A Tanács 1979.12.6-i 79/1070/EGK irányelve (HL L 331., 1979.12.27., 8. o.),

                              —

                              11985 I: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozása (HL L 302., 1985.11.15., 23. o.),

                              —

                              31992 L 0012: A Tanács 1992.2.25-i 92/12/EGK irányelve (HL L 76., 1992.3.23., 1. o.),

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.),

                              —

                              32003 L 0093: A Tanács 2003.10.7-i 2003/93/EK irányelve (HL L 264., 2003.10.15., 23. o.),

                              —

                              32004 L 0056: A Tanács 2004.4.21-i 2004/56/EK irányelve (HL L 127., 2004.4.29., 70. o.),

                              —

                              32004 L 0106: A Tanács 2004.11.16-i 2004/106/EK irányelve (HL L 359., 2004.12.4., 30. o.).

                              a)

                              Az 1. cikk (3) bekezdése a következő szövegrésszel egészül ki:
                              „Bulgáriában:
                              данък върху доходите на физическите лица
                              корпоративен данък
                              данъци, удържани при източника
                              алтернативни данъци на корпоративния данък
                              окончателен годишен (патентен) данък
                              Romániában:
                              impozitul pe venit
                              impozitul pe profit
                              impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi
                              impozitul pe veniturile microîntreprinderilor
                              impozitul pe clădiri
                              impozitul pe teren”.

                              b)

                              Az 1. cikk (5) bekezdése a következő szövegrésszel egészül ki:
                              „Bulgáriában:
                              Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите
                              Romániában:
                              Ministerul Finanţelor Publice vagy felhatalmazott képviselője”.

                  4.

                  31979 L 1072: A Tanács 1979. december 6-i 79/1072/EGK nyolcadik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályai (HL L 331., 1979.12.27., 11. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11985 I: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozása (HL L 302., 1985.11.15., 23. o.),

                              —

                              31986 L 0560: A Tanács 1986.11.17-i 86/560/EGK tizenharmadik irányelve (HL L 326., 1986.11.21., 40. o.),

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.).

                              a)

                              A C. melléklet D. pontja a következő szövegrésszel egészül ki:

                                          „—

                                          Bulgáriában: …………;

                                          —

                                          Romániában: …………”.

                              b)

                              A C. melléklet I. pontjának első bekezdése a következő szövegrésszel egészül ki:
                              „BGN …
                              RON …”.

                              c)

                              A C. melléklet I. pontjának második bekezdése a következő szövegrésszel egészül ki:
                              „BGN …
                              RON …”.

                  5.

                  31983 L 0182: A Tanács 1983. március 28-i 83/182/EGK irányelve egyes szállítóeszközök valamely tagállamba egy másik tagállamból történő ideiglenes behozatalának Közösségen belüli adómentességéről (HL L 105., 1983.4.23., 59. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11985 I: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozása (HL L 302., 1985.11.15., 23. o.),

                              —

                              31991 L 0680: A Tanács 1991.12.16-i 91/680/EGK irányelve (HL L 376., 1991.12.31., 1. o.),

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.).

                        A melléklet a következő szövegrésszel egészül ki:
                  „BULGÁRIA

                              —

                              данък върху превозните средства

                        ROMÁNIA

                              —

                              taxa asupra mijloacelor de transport (Codul Fiscal — art. 261- 265)

                              —

                              accize pentru autoturisme şi autoturisme de teren inclusive rulate (Codul Fiscal — art. 208, alin. 5 şi art. 210, alin. 1(b))”.

                  6.

                  31990 L 0434: A Tanács 1990. július 23-i 90/434/EGK irányelve a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (HL L 225., 1990.8.20., 1. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.).

                              —

                              32005 L 0019: A Tanács 2005.2.17-i 2005/19/EK irányelve (HL L 58., 2005.3.4., 19. o.).

                              a)

                              A 3. cikk c) pontja a következő szövegrésszel egészül ki:

                                          „—

                                          Bulgáriában: корпоративен данък,

                                          —

                                          Romániában: impozit pe profit”.

                              b)

                              A melléklet a következő szövegrésszel egészül ki:

                                          „aa)

                                          a bolgár jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »събирателното дружество«, »командитното дружество«, »дружеството с ограничена отговорност«, »акционерното дружество«, »командитното дружество с акции«, »кооперации«, »кооперативни съюзи«, »държавни предприятия«, melyeket a bolgár jog szerint alapítottak, és amelyek kereskedelmi tevékenységet folytatnak;

                                          ab)

                                          a román jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »societăţi pe acţiuni«, »societăţi în comandită pe acţiuni«, »societăţi cu răspundere limitată«”.

                  7.

                  31990 L 0435: A Tanács 1990. július 23-i 90/435/EGK irányelve a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (HL L 225., 1990.8.20., 6. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              12003 T: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozása (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.),

                              —

                              32003 L 0123: A Tanács 2003.12.22-i 2003/123/EK irányelve (HL L 7., 2004.1.13., 41. o.).

                              a)

                              A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja a következő szövegrésszel egészül ki:

                                          „—

                                          Bulgáriában: корпоративен данък

                                          —

                                          Romániában: impozit pe profit”.

                              b)

                              A melléklet helyébe a következő szöveg lép:

                                 „MELLÉKLET
                                 A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÁRSASÁGOK LISTÁJA:

                                             a)

                                             Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet és az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv alapján alapított társaságok, valamint az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelv alapján alapított szövetkezetek;

                                             b)

                                             a belga jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »société anonyme«/»naamloze vennootschap«,»société en commandite par actions«/»commanditaire vennootschap op aandelen«, »société privée à responsabilité limitée«/»besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«, »société coopérative à responsabilité limitée«/»coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«, »société coopérative à responsabilité illimitée«/»coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid«, »société en nom collectif«/»vennootschap onder firma«, »société en commandite simple«/»gewone commanditaire vennootschap«, és azok a közvállalkozások, amelyek a fenti jogi formák egyikét fogadták el, és a belga jog alapján alapított más társaságok, amelyek a belga társasági adó alá tartoznak;

                                             c)

                                             a bolgár jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »събирателното дружество«, »командитното дружество«, »дружеството с ограничена отговорност«, »акционерното дружество«, »командитното дружество с акции«, »неперсонифицирано дружество«, »кооперации«, »кооперативни съюзи«, »държавни предприятия«, melyeket a bolgár jog szerint alapítottak és amelyek kereskedelmi tevékenységet folytatnak;

                                             d)

                                             a cseh jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »akciová společnost«, »společnost s ručením omezeným«;

                                             e)

                                             a dán jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »aktieselskab« és »anpartsselskab«. A társaságiadó-törvény alapján adóköteles más társaságok, amennyiben adóköteles jövedelmüket az »aktieselskaber« tekintetében alkalmazandó általános adójogi szabályok alapján számítják ki és adóztatják;

                                             f)

                                             a német jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »Aktiengesellschaft«, »Kommanditgesellschaft auf Aktien«, »Gesellschaft mit beschränkter Haftung«, »Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit«, »Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft«, »Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts«, és más, a német jog alapján alapított, a német társasági adó alá tartozó társaságok;

                                             g)

                                             az észt jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »täisühing«, »usaldusühing«, »osaühing«, »aktsiaselts«, »tulundusühistu«;

                                             h)

                                             az görög jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »ανώνυμη εταιρεία«, »εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)«, és más, a görög jog alapján alapított, a görög társasági adó alá tartozó társaságok;

                                             i)

                                             a spanyol jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »sociedad anónima«, »sociedad comanditaria por acciones«, »sociedad de responsabilidad limitada«, és azok a közjogi szervezetek, amelyek a magánjog alapján működnek. A spanyol jog alapján alapított, a spanyol társasági adó (»Impuesto sobre Sociedades«) alá tartozó más jogi személyek;

                                             j)

                                             a francia jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »société anonyme«, »société en commandite par actions«, »société à responsabilité limitée«, »sociétés par actions simplifiées«, »sociétés d'assurances mutuelles«, »caisses d'épargne et de prévoyance«, »sociétés civiles«, amelyek automatikusan a társasági adó alá tartoznak, »coopératives«, »unions de coopératives«, ipari és kereskedelmi közintézmények és közvállalkozások, és más, a francia jog alapján alapított, a francia társasági adó alá tartozó társaságok;

                                             k)

                                             az ír jog szerint bejegyzett vagy működő társaságok, az Industrial and Provident Societies Acts alapján bejegyzett intézmények, a Building Societies Acts alapján bejegyzett lakás-takarékpénztárak és a Trustee Savings Banks Act, 1989. értelmében vett takarékbankok;

                                             l)

                                             az olasz jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »società per azioni«, »società in accomandita per azioni«, »società a responsibilità limitata«, »società cooperative«, »società di mutua assicurazione«, valamint az olyan köz- és magánjogi személyek, amelyek teljes mértékben vagy elsődlegesen kereskedelmi tevékenységeket folytatnak;

                                             m)

                                             a ciprusi jog szerint: a jövedelemadó törvényekben meghatározott »εταιρείες«;

                                             n)

                                             a lett jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »akciju sabiedrība«, »sabiedrība ar ierobežotu atbildību«;

                                             o)

                                             a litván jog szerint alapított társaságok;

                                             p)

                                             a luxemburgi jog szerint a következőképpen ismert társaságok: as »société anonyme«, »société en commandite par actions«, »société à responsabilité limitée«, »société coopérative«, »société coopérative organisée comme une société anonyme«, »association d'assurances mutuelles«, »association d'épargne-pension«, »entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public«, és más, a luxemburgi jog alapján alapított, a luxemburgi társasági adó alá tartozó társaságok;

                                             q)

                                             a magyar jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »közkereseti társaság«, »betéti társaság«, »közös vállalat«, »korlátolt felelősségű társaság«, »részvénytársaság«, »egyesülés«, »szövetkezet«;

                                             r)

                                             a máltai jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »Kumpaniji ta' Responsabilita' Limitata«, »Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f'azzjonijiet«;

                                             s)

                                             a holland jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »naamloze vennnootschap«, »besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«, »Open commanditaire vennootschap«, »Coöperatie«, »onderlinge waarborgmaatschappij«, »Fonds voor gemene rekening«, »vereniging op coöperatieve grondslag«, »vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt«, és más, a holland jog alapján alapított, a holland társasági adó alá tartozó társaságok;

                                             t)

                                             az osztrák jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »Aktiengesellschaft«, »Gesellschaft mit beschränkter Haftung«, »Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit«, »Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften«, »Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts«, »Sparkassen«, és más, az osztrák jog alapján alapított, az osztrák társasági adó alá tartozó társaságok;

                                             u)

                                             a lengyel jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »spółka akcyjna«, »spółka z ograniczoną odpowiedzialnością«;

                                             v)

                                             a portugál joggal összhangban alapított kereskedelmi társaságok vagy kereskedelmi formával rendelkező polgári jogi társaságok és szövetkezetek és közvállalkozások;

                                             w)

                                             a román jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »societăţi pe acţiuni«, »societăţi în comandită pe acţiuni«, »societăţi cu răspundere limitată«;

                                             x)

                                             a szlovén jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »delniška družba«, »komanditna družba«, »družba z omejeno odgovornostjo«;

                                             y)

                                             a szlovák jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »akciová spoločnosť«, »spoločnosť s ručením obmedzeným«, »komanditná spoločnosť«;

                                             z)

                                             a finn jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »osakeyhtiö«/»aktiebolag«, »osuuskunta«/»andelslag«, »säästöpankki«/»sparbank« és »vakuutusyhtiö«/»försäkringsbolag«;

                                             aa)

                                             a svéd jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »aktiebolag«, »försäkringsaktiebolag«, »ekonomiska föreningar«, »sparbanker«, »ömsesidiga försäkringsbolag«;

                                             ab)

                                             az Egyesült Királyság joga alapján alapított társaságok.”

                  8.

                  32003 L 0048: A Tanács 2003. június 3-i 2003/48/EK irányelve a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról (HL L 157., 2003.6.26., 38. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              32004 L 0066: A Tanács 2004.4.26-i 2004/66/EK irányelve (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.),

                              —

                              32004 D 0587: A Tanács 2004.7.19-i 2004/587/EK határozata (HL L 257., 2004.8.4., 7. o.).

                        A melléklet a következőkkel egészül ki a Belgiumra és Spanyolországra vonatkozó szövegrészek között:

                              „Bulgária

                              Общините (helyhatóságok)
                              Социалноосигурителни фондове (Társadalombiztosítási alapok)”

                        valamint a Portugáliára és Szlovákiára vonatkozó szövegrészek között:

                              „Románia

                              autorităţile administraţiei publice locale (helyi közigazgatási szervek)”.

                  9.

                  32003 L 0049: A Tanács 2003. június 3-i 2003/49/EK irányelve a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről (HL L 157., 2003.6.26., 49. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              32004 L 0066: A Tanács 2004.4.26-i 2004/66/EK irányelve (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.),

                              —

                              32004 L 0076: A Tanács 2004.4.29-i 2004/76/EK irányelve (HL L 157., 2004.4.30., 106. o.).

                              a)

                              A 3. cikk a) pontjának iii. alpontja a következő szövegrésszel egészül ki:

                                          „—

                                          корпоративен данък Bulgáriában,

                                          —

                                          impozit pe profit, impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi Romániában,”.

                              b)

                              A melléklet a következő szövegrésszel egészül ki:

                                          „aa)

                                          a bolgár jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: »събирателното дружество«, »командитното дружество«, »дружеството с ограничена отговорност«, »акционерното дружество«, »командитното дружество с акции«, »кооперации«, »кооперативни съюзи«, »държавни предприятия«, melyeket a bolgár jog szerint alapítottak és amelyek kereskedelmi tevékenységet folytatnak;

                                          ab)

                                          a román jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: »societăţi pe acţiuni«, »societăţi în comandită pe acţiuni«, »societăţi cu răspundere limitată«”.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2001/24/EK irányelve (2001. április 4.) a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0024

Hivatalos Lap L 125 , 05/05/2001 o. 0015 - 0023

		Az Európai Parlament és a Tanács 2001/24/EK irányelve(2001. április 4.)a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel az Európai Monetáris Intézet véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [4],mivel:(1) A Szerződés célkitűzéseinek megfelelően a Közösségen belüli letelepedés szabadságának és szolgáltatásnyújtás szabadságának útjában álló akadályok elhárításával a Közösség egészében elő kell segíteni a gazdasági tevékenységek harmonikus és kiegyensúlyozott fejlődését.(2) Ezen akadályok elhárításával egyidejűleg figyelemmel kell lenni arra a helyzetre, amely esetleg felmerülhet, ha egy hitelintézet nehézségekbe ütközik, különösen akkor, ha az adott hitelintézetnek más tagállamokban is vannak fióktelepei.(3) Ez az irányelv a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [5] meghatározott közösségi törvényalkotási keret részét képezi. Ebből következik, hogy működésük során a hitelintézet és annak fióktelepei egyetlen egységet alkotnak, amely azon állam illetékes hatóságainak felügyelete alá tartozik, amelyik a Közösség egész területére érvényes engedélyt kiadta.(4) Különösképpen nem kívánatos ennek, a hitelintézet és fióktelepei közötti egységnek a megszüntetése abban az esetben, ha reorganizációs intézkedések foganatosítása, illetve felszámolási eljárás megindítása válik szükségessé.(5) A betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6] elfogadása – amely a hitelintézetek számára kötelezővé tette, hogy a székhely szerinti tagállamban valamely biztosítási rendszerbe belépjenek – még nyilvánvalóbbá teszi a reorganizációs intézkedések és a felszámolási eljárás kölcsönös elismerésének szükségességét.(6) A székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságainak kizárólagos hatáskörrel kell rendelkezniük arra nézve, hogy az adott tagállam hatályos jogszabályaiban és gyakorlatában meghatározott reorganizációs intézkedések tekintetében dönthessenek, valamint azokat végrehajthassák. A tagállamok jogszabályainak és gyakorlatának egységesítése során felmerülő nehézségek miatt elengedhetetlen, hogy a tagállamok kölcsönösen elismerjék az egyes tagállamok által – az általuk engedélyezett hitelintézetek működőképességének helyreállítására – megtett intézkedéseket.(7) Elengedhetetlen, hogy a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai által elfogadott reorganizációs intézkedések, illetve az ilyen reorganizációs intézkedések foganatosítására az adott hatóságok által kinevezett személyek és szervek által végrehajtott intézkedések – ideértve a kifizetések felfüggesztésének, a végrehajtási intézkedések felfüggesztésének, a követelések csökkentésének vagy bármely, harmadik személy fennálló jogait érintő intézkedésnek a lehetőségét – minden tagállamban hatályosak legyenek.(8) Bizonyos intézkedéseket, különösképpen azokat, amelyek a hitelintézetek belső szervezetének működését vagy a vezetők, illetve a részvényesek jogait érintik, nem szükséges ebbe az irányelvbe foglalni ahhoz, hogy azok hatályosak legyenek a tagállamokban, amennyiben a nemzetközi magánjog előírásai alapján a székhely szerinti tagállam törvényeit kell alkalmazni.(9) A 2000/12/EK irányelvnek megfelelően bizonyos intézkedések, különösképpen azok, amelyek az engedélyben foglalt feltételek folyamatos teljesítéséhez kapcsolódnak, már jelenleg is kölcsönös elismerés tárgyát képezik, amennyiben azok nem érintik harmadik személyeknek már az intézkedések foganatosítása előtt is fennálló jogait.(10) Ezen irányelv alkalmazásában azok a személyek, akik részt vesznek a hitelintézetek belső szervezetének működésében, valamint a hitelintézetek vezetői és részvényesei ilyen minőségükben nem tekinthetőek harmadik személynek.(11) A reorganizációs intézkedések végrehajtásáról a fióktelepek helye szerinti tagállamokban értesíteni kell a harmadik személyeket, amennyiben az ilyen intézkedések azokat egyes jogaik gyakorlásában hátráltathatják.(12) Annak érdekében, hogy a hitelezők között érvényesíthető legyen a jogorvoslati lehetőség tekintetében érvényes egyenlő bánásmód elve, a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai kötelesek meghozni azokat az intézkedéseket, amelyek a fogadó tagállamban lévő hitelezők számára lehetővé teszik, hogy jogorvoslati jogaikat az előírt határidőn belül gyakorolhassák.(13) Szükség van a közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok tevékenységének bizonyos szintű koordinálására a hitelintézetek olyan fióktelepeinek reorganizációja és felszámolása esetén, amelyek székhelyei a Közösségen kívül, illetve különböző tagállamokban találhatóak.(14) Reorganizációs intézkedések hiányában, illetve azok eredménytelensége esetén a nehézségekkel küzdő hitelintézetet fel kell számolni. Ebben az esetben biztosítani kell, hogy a felszámolási eljárást, valamint annak a Közösségen belüli következményeit kölcsönösen elismerjék.(15) A felszámolási eljárás kezdetét megelőző időszakban a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai által betöltött fontos szerepet – az eljárás megfelelő lefolytatása érdekében – célszerű a felszámolási eljárás alatt is fenntartani.(16) A hitelezőkkel szembeni egyenlő bánásmód érvényesítése azt kívánja, hogy a hitelintézet felszámolása az egységesség és az egyetemlegesség elvei szerint történjen, amely megköveteli, hogy a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai kizárólagos hatáskörrel rendelkezzenek, valamint döntéseiket elismerjék, és azok az összes többi tagállamban – minden külön formaság nélkül – képesek legyenek előidézni a székhely szerinti tagállam törvényei által megkívánt eredményeket, kivéve, ha ez az irányelv másképp rendelkezik.(17) A reorganizációs intézkedések és a felszámolási eljárás bizonyos szerződésekre és jogokra gyakorolt következményei vonatkozásában a mentesség csak azokra a következményekre korlátozódik, amelyek a székhely szerinti tagállam törvényeinek hatáskörébe tartoznak, és nem terjednek ki a reorganizációs intézkedések és a felszámolási eljárás más kérdéseire, mint például az ilyen szerződéseket és jogokat érintő követelések benyújtására, igazolására, elfogadására és rangsorolására, valamint a vagyon értékesítéséből származó bevétel felosztásának szabályaira.(18) Végelszámolás akkor lehetséges, ha a hitelintézet fizetőképes. Ennek ellenére a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai – adott esetben – dönthetnek a reorganizációs intézkedések, illetve a felszámolási eljárás mellett azután is, hogy a végelszámolás már kezdetét vette.(19) A banki tevékenység folytatására jogosító engedély visszavonása egyike azoknak a következményeknek, amelyet egy hitelintézet felszámolása szükségszerűen maga után von. Ez a visszavonás azonban nem akadályozhatja meg a hitelintézet bizonyos tevékenységeinek további folytatását, amennyiben azok a felszámolás lefolytatása érdekében szükségesek vagy indokoltak. Mindazonáltal a székhely szerinti tagállam a tevékenység ilyen természetű folytatását az illetékes hatóságok beleegyezéséhez és felügyeletéhez kötheti.(20) Az ismert hitelezők egyenkénti tájékoztatása ugyanannyira elengedhetetlen, mint a közzététel annak érdekében, hogy azok szükség esetén az előírt határidőn belül követeléseiket vagy követeléseikre vonatkozó észrevételeiket benyújthassák. Ennek a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban állandó lakóhellyel rendelkező hitelezőknek a lakóhelyük vagy a követelésük természete alapján történő hátrányos megkülönböztetése nélkül kell megtörténnie. A hitelezőket a felszámolási eljárás során rendszeresen és megfelelő módon tájékoztatni kell.(21) Kizárólag abban az esetben, ha ezen irányelv rendelkezéseit olyan hitelintézetnek a Közösség területén található fióktelepeire vonatkozó reorganizációs intézkedésekre és felszámolási eljárásokra alkalmazzák, amelynek székhelye egy harmadik országban található, a "székhely szerinti tagállam", az "illetékes hatóságok" és a "közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok" meghatározások arra a tagállamra vonatkoznak, ahol az adott fióktelep található.(22) Amennyiben egy hitelintézetnek, amelynek székhelye a Közösségen kívül helyezkedik el, több tagállamban is vannak fióktelepei, ezen irányelv alkalmazásában minden egyes fióktelep egyedi elbírálásban részesül. Ebben az esetben a közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok és az illetékes hatóságok csakúgy, mint a vagyonfelügyelők és a felszámolók, kötelesek tevékenységük összehangolására törekedni.(23) Bár fontos annak az elvnek a követése, hogy a reorganizációs intézkedések és a felszámolási eljárás minden – akár eljárási, akár anyagi jogi – következményét a székhely szerinti tagállam törvényei határozzák meg, azt is figyelembe kell venni, hogy ezek a következmények összeütközésbe kerülhetnek az adott hitelintézet és más tagállamokban levő fióktelepei gazdasági és pénzügyi tevékenységére általában érvényes szabályokkal. Néhány esetben egy másik tagállam törvényeihez való utalás elkerülhetetlenül a székhely szerinti tagállam törvényeit irányadónak minősítő elv korlátozását jelenti.(24) Ez a korlátozás különösen fontos annak érdekében, hogy megvédje a hitelintézettel munkaviszonyban álló alkalmazottak érdekeit, megőrizze a bizonyos vagyontípusokra vonatkozó ügyletek biztonságát, valamint, hogy megóvja azoknak, a tagállam törvényeivel összhangban működő szabályozott piacoknak az integritását, amelyeken a pénzügyi instrumentumok kereskedése zajlik.(25) A fizetési és elszámolási rendszer keretében végrehajtott tranzakciókra a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben történő végelszámolásról szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [7] vonatkozik.(26) Ezen irányelv alkalmazása nem vonja kétségbe a 98/26/EK irányelv rendelkezéseit, miszerint a fizetésképtelenség miatt indított eljárások semmilyen módon nem befolyásolhatják a rendszerbe szabályosan bevitt megbízások végrehajthatóságát, illetve a rendszernek adott biztosítékokat.(27) Bizonyos reorganizációs intézkedések és felszámolási eljárások keretében egy olyan személy kinevezésére kerülhet sor, aki az adott eljárásokat lebonyolítja. Következésképpen, az ilyen személy kinevezésének és hatáskörének elismerése az összes többi tagállamban alapvető fontossággal bír a székhely szerinti tagállam által hozott döntések végrehajtása szempontjából. Ugyanakkor a székhely szerinti tagállamon kívül végzett tevékenységére vonatkozóan szükséges meghatározni e személy hatáskörének a határait.(28) Azon hitelezők számára, amelyek a hitelintézettel a reorganizációs intézkedések foganatosítása, illetve a felszámolási eljárás megkezdése előtt kötöttek szerződést, védelmet kell biztosítani a székhely szerinti tagállamban hatályos törvények semmisségre, megtámadhatóságra, illetve végrehajthatatlanságra vonatkozó rendelkezéseivel szemben abban az esetben, ha a tranzakció kedvezményezettje bizonyítani tudja, hogy az adott tranzakcióra vonatkozó törvények nem teszik lehetővé a kérdéses esetet érintő jogcselekmény megtámadását.(29) A reorganizációs intézkedések foganatosítása, illetve a felszámolási eljárás megkezdése után is meg kell őrizni a külső vásárlók – tágabb értelemben az ingatlanok megvásárlóinak – bizalmát a nyilvántartások és számlák vagy bizonyos, e nyilvántartásokban rögzített eszközökre vonatkozó számlák tartalma iránt. E bizalom megőrzésének egyetlen módja, hogy a vásárlás érvényességét az ingatlan helye szerint érvényes törvényi előírásoktól, illetve annak az államnak a jogszabályaitól tegyék függővé, amelynek hatáskörébe a nyilvántartás vagy a számla tartozik.(30) A reorganizációs intézkedéseknek, illetve a felszámolási eljárásnak a folyamatban lévő perekre gyakorolt hatásait annak a tagállamnak a törvényei szabályozzák, ahol az adott per folyamatban van, a lex concursus alkalmazása alóli kivétellel. Az adott intézkedéseknek és eljárásoknak az ilyen perekből eredő, az egyedi végrehajtási esetekre gyakorolt hatásait – az ebben az irányelvben meghatározott általános szabállyal összhangban – a székhely szerinti tagállam törvényei szabályozzák.(31) Rendelkezést kell életbe léptetni, amelynek értelmében a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságainak – lehetőség szerint még a reorganizációs intézkedések foganatosítása, illetve a felszámolási eljárás megkezdése előtt, de legkésőbb azok megkezdését követően haladéktalanul – értesíteniük kell a fogadó tagállam illetékes hatóságait a reorganizációs intézkedés foganatosításáról, illetve a felszámolási eljárás megindításáról.(32) A 2000/12/EK irányelv 30. cikkében meghatározott hivatali titoktartás minden tájékoztatási és konzultációs eljárásban alapvető fontosságú tényező. Ebből következően a hivatali titoktartás az adott eljárásban részt vevő minden közigazgatási hatóságra kötelezően vonatkozik, míg az igazságügyi hatóságokra ebben a tekintetben továbbra is a kapcsolódó nemzeti előírások vonatkoznak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. CÍMHATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. cikkHatály(1) Ez az irányelv azokra a hitelintézetekre és azoknak olyan fióktelepeire vonatkozik, amelyek – a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 1. és 3. pontja szerint – a székhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban működnek, figyelembe véve az ugyanazon irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeket és kivételeket.(2) Ennek az irányelvnek a Közösségen kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepeire vonatkozó rendelkezéseit csak abban az esetben kell alkalmazni, ha az adott hitelintézetnek a Közösség legalább két tagállamában vannak fióktelepei.2. cikkFogalommeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában:- "székhely szerinti tagállam": a székhely szerinti tagállam a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 6. pontjában szereplő meghatározás szerint,- "fogadó tagállam": a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 7. pontjában meghatározott fogadó tagállam,- "fióktelep": a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 3. pontjában meghatározott fióktelep,- "illetékes hatóságok": a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 4. pontjában meghatározott illetékes hatóságok,- "vagyonfelügyelő": a közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok által kijelölt személy vagy szerv, akinek, illetve amelynek feladata a reorganizációs intézkedések végrehajtása,- "közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok": a tagállamok reorganizációs intézkedésekben, illetve felszámolási eljárásban illetékes közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok,- "reorganizációs intézkedések": azok az intézkedések, amelyek célja a hitelintézet pénzügyi helyzetének megőrzése vagy helyreállítása, és amelyek érinthetik harmadik személyek korábban megszerzett jogait, ideértve a kifizetések felfüggesztésének, a végrehajtás felfüggesztésének vagy a követelések csökkentésének lehetőségét,- "felszámoló": a közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok által kijelölt személy vagy szerv, akinek, illetve amelynek feladata a felszámolási eljárás lebonyolítása,- "felszámolási eljárás": egy tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai által indított és figyelemmel kísért összetett eljárás, amelynek célja az eszközöknek az adott hatóságok felügyelete alatt történő értékesítése, ideértve azt az esetet is, amikor az eljárás egyezség vagy más hasonló intézkedés következtében megszűnik,- "szabályozott piac": a 93/22/EGK irányelv 1. cikkének 13. pontjában meghatározott szabályozott piac,- "pénzügyi instrumentumok": a 93/22/EGK irányelv mellékletének B. szakaszában említett pénzügyi eszközök.II. CÍMREORGANIZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEKA. A Közösségen belüli székhellyel rendelkező hitelintézetek3. cikkA reorganizációs intézkedések foganatosítása – az alkalmazandó jog(1) Kizárólag a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai jogosultak dönteni egy hitelintézet – ideértve annak más tagállambeli fióktelepeit is – elleni egy vagy több reorganizációs intézkedés megindításáról.(2) Amennyiben ez az irányelv másképp nem rendelkezik, a reorganizációs intézkedéseket a székhely szerinti tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően kell végrehajtani.A reorganizációs intézkedések az adott tagállam jogszabályainak megfelelően az egész Közösség területén, minden további formaság nélkül, teljes hatállyal bírnak, ideértve a más tagállamokban lévő harmadik személyeket érintő következményeket is, még abban az esetben is, ha a fogadó tagállam vonatkozó szabályai ilyen intézkedéseket nem tesznek lehetővé, vagy azok végrehajtását az adott esetben nem teljesülő feltételekhez kötik.A reorganizációs intézkedések az egész Közösség területén akkor lépnek hatályba, amikor az azokat bevezető tagállamban hatályba lépnek.4. cikkA fogadó tagállam illetékes hatóságainak tájékoztatásaA székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai a reorganizációs intézkedések foganatosításáról szóló döntésükről – ideértve az ilyen intézkedések gyakorlati következményeit is – bármely rendelkezésre álló eszköz igénybevételével haladéktalanul kötelesek értesíteni a fogadó tagállam illetékes hatóságait, lehetőség szerint még azok foganatosítása előtt, de legkésőbb azok kezdete után azonnal. A tájékoztatást a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai adják meg.5. cikkA székhely szerinti tagállam felügyeleti szerveinek tájékoztatásaAmennyiben a fogadó tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai úgy ítélik meg, hogy területükön egy vagy több reorganizációs intézkedés végrehajtása válik szükségessé, úgy ennek megfelelően kötelesek értesíteni a székhely tagállam illetékes hatóságait. A tájékoztatást a fogadó tagállam illetékes hatóságai adják meg.6. cikkKözzététel(1) Amennyiben a 3. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében elrendelt reorganizációs intézkedések végrehajtása vélhetően érinteni fogja a fogadó tagállamban lévő harmadik személyek jogait, valamint ha a székhely szerinti tagállamban az intézkedést elrendelő döntés megfellebbezhető, a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai, a vagyonfelügyelő, illetve a székhely szerinti tagállamban bármely ilyen felhatalmazással rendelkező személy köteles a döntés kivonatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, valamint minden fogadó tagállam két országos hírlapjában közzétenni, elsősorban annak érdekében, hogy ezzel elősegítse a fellebbezési jog adott határidőn belül történő gyakorlását.(2) A döntés (1) bekezdésben előírt kivonatát a lehető legkorábban, az erre legmegfelelőbb úton keresztül kell továbbítani az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala és minden fogadó tagállam két országos hírlapja számára.(3) Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala köteles a kivonatot legkésőbb a küldés napjától számított tizenkét napon belül közzétenni.(4) Az érintett tagállamok hivatalos nyelvén, illetve nyelvein megfogalmazott kivonatnak tartalmaznia kell mindenekelőtt a döntés célját és jogi alapját, a fellebbezések benyújtására szabott határidőket, konkrétan és világosan megjelölve a határidők lejártának napját, valamint a fellebbezések elbírálásában illetékes hatóságok vagy bíróság pontos címét.(5) A reorganizációs intézkedéseket az (1) és (3) bekezdésben előírt rendelkezésektől függetlenül kell alkalmazni és azok teljes hatállyal bírnak a hitelezők vonatkozásában, amennyiben a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai, illetve az adott tagállam ilyen intézkedéseket szabályozó törvényei másképpen nem rendelkeznek.7. cikkAz ismert hitelezők tájékoztatásának kötelezettsége és a követelések benyújtásának joga(1) Amennyiben a székhely szerinti tagállam törvényhozása a követelések benyújtását azok elismertetése céljából előírja, vagy kötelezővé teszi azon hitelezők tájékoztatását az intézkedésekről, amelyek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye az adott tagállamban található, akkor a 14. cikk és a 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai, illetve a vagyonfelügyelő azokat az ismert hitelezőket is köteles tájékoztatni, amelyek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye más tagállamban található.(2) Amennyiben a székhely szerinti tagállam törvényhozása jogot biztosít követelések vagy a követelésekre vonatkozó észrevételek benyújtására azon hitelezők számára, amelyek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye az adott tagállamban található, akkor a 16. cikk és a 17. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint azok a hitelezők is jogosultak erre, amelyek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye más tagállamban található.B. A Közösségen kívüli székhellyel rendelkező hitelintézetek8. cikkHarmadik országbeli hitelintézetek fióktelepei(1) A Közösségen kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepét fogadó tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai a reorganizáiós intézkedések foganatosításáról meghozott döntésükről – ideértve az ilyen intézkedések esetleges gyakorlati következményeit is – lehetőség szerint még az intézkedés foganatosítása előtt, de legkésőbb közvetlenül utána kötelesek minden rendelkezésükre álló eszköz felhasználásával haladéktalanul értesíteni azon további fogadó tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben a hitelintézet a 2000/12/EK irányelv 11. cikkében említett és az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában évente megjelenő listában szereplő fióktelepekkel rendelkezik. A tájékoztatást azon fogadó tagállam illetékes hatóságai kötelesek megadni, amelynek közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai döntenek az intézkedés foganatosításáról.(2) Az (1) bekezdésben említett közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok kötelesek mindent megtenni intézkedéseik összehangolása érdekében.III. CÍMFELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁSA. A Közösségen belüli székhellyel rendelkező hitelintézetek9. cikkA felszámolási eljárás megindítása – más illetékes hatóságok tájékoztatása(1) Kizárólag a székhely szerinti tagállam felszámolásért felelős közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai jogosultak dönteni egy hitelintézet – ideértve annak más tagállambeli fióktelepeit is – elleni felszámolás megindításáról.A székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságainak a felszámolási eljárás megindításáról szóló döntését – minden további formaság nélkül – a többi tagállam területén is kötelező elismerni, és az attól az időponttól hatályos, amikor a döntés a felszámolási eljárást megindító tagállamban hatályba lép.(2) A székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai a felszámolási eljárás megindítását elrendelő döntésükről – ideértve az ilyen eljárás esetleges gyakorlati következményeit is – bármely rendelkezésre álló eszköz igénybevételével haladéktalanul kötelesek értesíteni a fogadó tagállam illetékes hatóságait, lehetőség szerint még annak megindítása előtt, de legkésőbb a megindítás után azonnal. A tájékoztatást a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai adják meg.10. cikkAlkalmazandó jog(1) Amennyiben ez az irányelv másképp nem rendelkezik, a hitelintézetet a székhely szerinti tagállamban érvényes törvényeknek, rendeleteknek és eljárásoknak megfelelően kell felszámolni.(2) A székhely szerinti tagállam törvényei különösképpen az alábbiakat határozzák meg:a) a vagyonkezelés alá eső javak köre, illetve a hitelintézet által a felszámolási eljárás megindítását követően szerzett javak kezelési módja;b) a hitelintézet, illetve a felszámoló hatásköre;c) azok a feltételek, amelyek alapján beszámításokat lehet igényelni;d) a felszámolási eljárásnak azokra az érvényes szerződésekre gyakorolt hatásai, amelyekben a hitelintézet szerződő fél;e) a felszámolási eljárásnak az egyes hitelezők által indított eljárásokra gyakorolt hatásai – a folyamatban lévő peres eljárások kivételével – a 32. cikknek megfelelően;f) a hitelintézettel szemben támasztott követelések, és a felszámolási eljárás megindítását követően keletkező követelések kezelése;g) a követelések bejelentésének, igazolásának és elfogadásának szabályai;h) a vagyon értékesítéséből származó bevétel elosztására és a követelések rangsorolására vonatkozó szabályok, valamint azon hitelezők jogai, amelyek a fizetésképtelenségi eljárás megindítását követően dologi joguk folytán vagy beszámítás útján részleges kielégítést nyertek;i) a fizetésképtelenségi eljárás – különös tekintettel megegyezés által történő – befejezésének feltételei és hatásai;j) a hitelezőket a felszámolási eljárás befejezése után megillető jogok;k) a felszámolási eljárás során felmerült költségek és kiadások viselése;l) a valamennyi hitelezőnek hátrányt okozó jogcselekmények semmisségére, megtámadhatóságára és végrehajthatatlanságára vonatkozó szabályok.11. cikkA végelszámolást megelőző egyeztetés az illetékes hatóságokkal(1) A hitelintézetek létesítő okirat szerinti szervei – a végelszámolást illető bármilyen döntésük meghozatala előtt – kötelesek az erre legalkalmasabb formában a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaival egyeztetni.(2) A hitelintézet végelszámolása nem zárja ki reorganizációs intézkedések foganatosítását, illetve a felszámolási eljárás megindítását.12. cikkA hitelintézet engedélyének visszavonása(1) Amennyiben egy hitelintézettel szembeni felszámolási eljárás megindításáról reorganizációs intézkedések hiányában vagy azok sikertelenségét követően születik döntés, kötelező – különösen a 2000/12/EK irányelv 22. cikkének (9) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően – a hitelintézet engedélyének viszszavonása.(2) Az engedélynek az (1) bekezdésben meghatározott visszavonása nem gátolhatja a felszámolással megbízott személyt vagy személyeket abban, hogy bizonyos hitelintézeti tevékenységeket továbbra is folytassanak, amennyiben azok a felszámolás céljából szükségesek, illetve indokoltak.A székhely szerinti tagállam előírhatja, hogy az ilyen tevékenységek csak az adott tagállam illetékes hatóságainak beleegyezésével, illetve felügyelete alatt folytathatóak.13. cikkKözzétételA felszámolók, valamint bármely közigazgatási, illetve igazságügyi hatóság köteles a felszámolás megindításáról szóló döntést a felszámolási döntés kivonatának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, valamint minden fogadó tagállam legalább két országos hírlapjában történő közzététele útján kihirdetni.14. cikkAz ismert hitelezők tájékoztatása(1) A felszámolási eljárás megindításakor a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai vagy a felszámoló köteles haladéktalanul és egyenként tájékoztatni minden olyan ismert hitelezőt, amelynek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye más tagállamban található, kivéve abban az esetben, ha a székhely szerinti tagállam jogszabályai egy követelés elismerésének feltételeként nem írják elő annak benyújtását.(2) Az értesítés megküldése útján nyújtott tájékoztatásnak különösképpen ki kell térnie a határidőkre, illetve az azokhoz kapcsolódó büntetésekre, a követelések, illetve a követelésekre vonatkozó észrevételek átvételére jogosult szervekre, illetve hatóságokra, valamint az egyéb meghozott intézkedésekre. Az értesítésnek azt is tartalmaznia kell, hogy az elsőbbségi, illetve dologi jogi biztosítékkal garantált követelésekkel rendelkező hitelezőknek szükséges-e követelésüket benyújtani.15. cikkKötelezettségek teljesítéseAbban az esetben, ha egy kötelezettség teljesítésére egy másik tagállamban felszámolási eljárás alatt álló, jogi személynek nem minősülő hitelintézet javára került sor ahelyett, hogy a teljesítés az eljárásban illetékes felszámoló javára történt volna, a kötelezettséget teljesítő személyt fel kell menteni, ha nem volt tudomása a felszámolási eljárás megindításáról. Amennyiben a kötelezettség teljesítésére a 13. cikkben említett közzététel megtörténte előtt kerül sor, akkor a teljesítő személyt – ellenkező bizonyíték hiányában – úgy kell tekinteni, mintha nem lett volna tudomása a felszámolási eljárás megindításáról; amennyiben a kötelezettség teljesítésére a 13. cikkben említett közzététel megtörténte után kerül sor, akkor a teljesítő személyt – ellenkező bizonyíték hiányában – úgy kell tekinteni, mintha tudomása lett volna a felszámolási eljárás megindításáról.16. cikkKövetelések benyújtásának joga(1) Minden olyan hitelező, amelynek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban található – ideértve a tagállamok állami hatóságait is – jogosult követeléseinek vagy a követelésekre vonatkozó észrevételeinek írásban történő benyújtására.(2) Azon hitelezők követelései, amelyeknek az állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban található, ugyanolyan elbírálás és rangsorolás alá esnek, mint azon hitelezők azonos jellegű követelései, amelyek a székhely szerinti tagállamban rendelkeznek állandó lakóhellyel, rendszeres tartózkodási hellyel vagy székhellyel.(3) Azon esetek kivételével, amikor a székhely szerinti tagállam jogszabályai előírják a követelésekre vonatkozó észrevételek benyújtását, a hitelező benyújtja – amennyiben van – a követeléseit igazoló okmányok másolatát, és feltünteti a követelései természetét, felmerülésük dátumát és összegét, valamint azt, hogy az adott követelés tekintetében bír-e elsőbbséggel, dologi jogi biztosítékkal vagy jogfenntartással, illetve mely vagyonelemre vonatkozik a biztosítéka.17. cikkNyelvek(1) A 13. és 14. cikkben előírt tájékoztatást a székhely szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy egyik hivatalos nyelvén kell benyújtani. Erre a célra a "Felhívás követelés benyújtására. Betartandó határidők" tartalmú címet, illetve ahol a székhely szerinti tagállam törvényei a követelésekre vonatkozó észrevételek benyújtását kötelezően előírják, a "Felhívás a követelésre vonatkozó észrevételek benyújtására. Betartandó határidők" tartalmú címet az Európai Unió összes hivatalos nyelvén feltüntető formanyomtatványt kell használni.(2) Bármely hitelező, amelynek állandó lakóhelye, rendszeres tartózkodási helye vagy székhelye a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban van, követelését, illetve a követelésre vonatkozó észrevételeit ennek a másik tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy egyik hivatalos nyelvén is benyújthatja. Ebben az esetben azonban a benyújtott követelésen, illetve a követelésre vonatkozó észrevételeken a "Követelés benyújtása", illetve "Követelésre vonatkozó észrevételek benyújtása" tartalmú címet kell feltüntetni a székhely szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy egyik hivatalos nyelvén. A hitelező továbbá kötelezhető arra is, hogy követelését vagy követelésére vonatkozó észrevételeit az adott nyelvre történő fordítás útján is benyújtsa.18. cikkA hitelezők rendszeres tájékoztatásaA felszámolók kötelesek a hitelezőket rendszeresen és a megfelelő formában tájékoztatni, különösképpen a felszámolási eljárás előrehaladásáról.B. A Közösségen kívüli székhellyel rendelkező hitelintézetek19. cikkHarmadik országbeli hitelintézetek fióktelepei(1) A Közösségen kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepét fogadó tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai a felszámolási eljárás megindításáról meghozott döntésükről – ideértve az ilyen eljárás esetleges gyakorlati következményeit is – lehetőség szerint még az eljárás megindítása előtt, de legkésőbb közvetlenül utána kötelesek minden rendelkezésükre álló eszköz felhasználásával haladéktalanul értesíteni azon további fogadó tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben a hitelintézet a 2000/12/EK irányelv 11. cikkében említett és az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában évente megjelenő listán szereplő fióktelepekkel rendelkezik. A tájékoztatást az első fent említett fogadó tagállam illetékes hatóságai kötelesek megadni.(2) A Közösségen kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepének felszámolásáról döntést hozó közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok a felszámolási eljárás megindításáról és az engedély visszavonásáról kötelesek értesíteni a többi fogadó tagállam illetékes hatóságait.A tájékoztatást az eljárás megindítását elrendelő fogadó tagállam illetékes hatóságai kötelesek megadni.(3) Az (1) bekezdésben említett közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok kötelesek mindent megtenni tevékenységük összehangolása érdekében.Hasonlóképpen a felszámolók is kötelesek törekedni tevékenységük összehangolására.IV. CÍMA REORGANIZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEKRE ÉS A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁSRA EGYARÁNT VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK20. cikkBizonyos szerződésekre és jogokra gyakorolt hatásA reorganizációs intézkedésnek, illetve a felszámolási eljárás megnyitásának:a) a munkavállalói szerződésekre és a munkaviszonyokra gyakorolt hatásait kizárólag a munkaszerződés szerinti tagállam törvényei szabályozzák;b) az ingatlantulajdon használatára vagy megszerzésére feljogosító szerződésekre gyakorolt hatásait kizárólag az ingatlan helye szerinti tagállam törvényei szabályozzák. E törvények hivatottak a tulajdon ingó vagy ingatlan jellegét eldönteni;c) a közhitelű nyilvántartásba bejegyzendő ingatlantulajdonra, hajóra vagy repülőgépre vonatkozó jogokra gyakorolt hatásait kizárólag a nyilvántartást vezető tagállam törvényei szabályozzák.21. cikkHarmadik személyek dologi jogai(1) A reorganizációs intézkedések foganatosítása, illetve a felszámolási eljárás megindítása nincs hatással a hitelezők vagy harmadik személyek dologi jogaira a hitelintézethez tartozó olyan materiális és immateriális, ingó és ingatlan vagyontárgyak – legyen akár olyan meghatározott vagy meghatározatlan vagyontárgyak összessége, amelyek összetétele időről időre változik – tekintetében, amely a reorganizációs intézkedések foganatosításának, illetve a felszámolási eljárás megindításának időpontjában egy másik tagállam területén található.(2) Az (1) bekezdésben említett jogok különösen a következők:a) a vagyon értékesítésének vagy értékesíttetésének joga, az e vagyonból származó bevételből vagy jövedelemből történő kielégítés joga, különösen zálogjog vagy jelzálogjog révén;b) kizárólagos jog követelés behajtására különösen elzálogosítás vagy a követelés biztosítéki célú engedményezése révén;c) a vagyontárgyak kiadásának joga és/vagy kárigény érvényesítése azzal szemben, aki az arra jogosult fél akarata ellenére birtokolja vagy használja azokat;d) haszonélvezeti jog.(3) A közhitelű nyilvántartásba bejegyzett és harmadik személlyel szemben érvényesíthető jogot, amely alapján az (1) bekezdés szerinti dologi jog megszerezhető, dologi jognak kell tekinteni.(4) Az (1) bekezdés nem zárja ki a 10. cikk (2) bekezdésének l) pontjában említett semmisségre, megtámadhatóságra vagy végrehajthatatlanságra vonatkozó jogcselekményeket.22. cikkTulajdonjog fenntartása(1) Az egy dolgot megvásárló hitelintézettel szemben foganatosított reorganizációs intézkedések, illetve ellene indított felszámolási eljárás nincs hatással a tulajdonjog fenntartásán alapuló eladói jogokra, ha az ilyen intézkedések foganatosításakor, illetve az ilyen eljárás megindításakor a vagyontárgy az említett intézkedéseket foganatosító, illetve az eljárást megindító államtól eltérő tagállam területén volt.(2) A dolgot eladó hitelintézettel szemben, illetve ellene a dolog átadása után foganatosított reorganizációs intézkedések, illetve indított felszámolási eljárás nem képezi az adásvétel érvénytelenítésének vagy az adásvételtől történő elállásnak az alapját, és nem gátolja a vevőt a tulajdonjog megszerzésében, ha az ilyen intézkedések foganatosításakor, illetve az ilyen eljárás megindításakor az eladott dolog az említett intézkedéseket foganatosító, illetve az eljárást megindító államtól eltérő tagállam területén volt.(3) Az (1) és a (2) bekezdés nem zárja ki a 10. cikk (2) bekezdésének l) pontjában említett semmisségre, megtámadhatóságra vagy végrehajthatatlanságra vonatkozó jogcselekményeket.23. cikkBeszámítás(1) A reorganizációs intézkedések foganatosítása, illetve a felszámolási eljárás megindítása nincsen hatással a hitelezőknek arra a jogára, hogy követeléseik beszámítását kérjék a hitelintézet követeléseivel szemben, amennyiben a hitelintézet követelésére alkalmazandó jogszabályok az ilyen beszámítást lehetővé teszik.(2) Az (1) bekezdés nem zárja ki a 10. cikk (2) bekezdésének l) pontjában említett semmisségre, megtámadhatóságra vagy végrehajthatatlanságra vonatkozó jogcselekményeket.24. cikkLex rei sitaeA pénzügyi eszközökre vonatkozó tulajdonjogok, illetve az olyan pénzügyi eszközökre vonatkozó egyéb jogok érvényesítését, amelyek megléte vagy átruházása egy tagállamban található, illetve ott vezetett nyilvántartásba, számlára vagy központi letéti rendszerbe való bejegyzést igényel, azon tagállam törvényei szabályozzák, amelyben az ilyen nyilvántartás, számla vagy központi letéti rendszer található, illetve ahol ezeket vezetik.25. cikkNettósítási megállapodásokA nettósítási megállapodásokat ("netting agreements") kizárólag az ilyen megállapodásokat szabályozó szerződésekre vonatkozó törvények szabályozzák.26. cikkVisszavásárlási megállapodásokA 24. cikk sérelme nélkül, a visszavásárlási megállapodásokat ("repurchase agreements") kizárólag az ilyen megállapodásokat szabályozó szerződésekre vonatkozó törvények szabályozzák.27. cikkSzabályozott piacokA 24. cikk sérelme nélkül, egy szabályozott piac keretein belül végrehajtott ügyleteket kizárólag az ilyen ügyleteket szabályozó szerződésekre vonatkozó törvények szabályozzák.28. cikkA felszámolói kinevezés igazolása(1) A vagyonfelügyelői, illetve a felszámolói kinevezést az eredeti kinevezési határozat hiteles másolatával vagy a székhely szerinti tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai által kiadott tanúsítvánnyal igazolják.Szükség lehet annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy egyik hivatalos nyelvén készült fordításra, amelynek a területén a vagyonfelügyelő, illetve a felszámoló el fog járni. Hitelesítésre vagy más hasonló alaki követelményre nincs szükség.(2) A vagyonfelügyelő és a felszámolók az összes tagállam területén jogosultak mindazon jogkörük gyakorlására, amellyel a székhely szerinti tagállam területén rendelkeznek. Továbbá kinevezhetnek – elsősorban a fogadó tagállamokban – olyan személyeket, akik a reorganizációs intézkedések, illetve a felszámolási eljárás során munkájukat segítik, illetve – szükség esetén – őket képviselik, valamint különösen abból a célból, hogy segítséget nyújtsanak a hitelezőket a fogadó tagállamban érintő nehézségek leküzdésében.(3) Hatáskörüket gyakorolva a vagyonfelügyelő és a felszámoló annak a tagállamnak a joga szerint jár el, amelynek területén intézkedéseket készül hozni, különös tekintettel a vagyon értékesítését szolgáló eljárásokra és az alkalmazottak tájékoztatására. Ebbe a hatáskörbe nem tartozik bele a kényszer alkalmazása, illetve a jogi eljárásokban vagy jogvitákban történő döntéshozatal joga.29. cikkKözhitelű nyilvántartásba vétel(1) A vagyonfelügyelő, a felszámoló vagy a székhely szerinti tagállam bármely közigazgatási, illetve igazságügyi hatósága kérheti, hogy a reorganizációs intézkedést, illetve a felszámolási eljárás megindításáról szóló döntést jegyezzék be az ingatlan-nyilvántartásba, a cégjegyzékbe vagy bármely egyéb, más tagállamokban vezetett közhitelű nyilvántartásba.Ugyanakkor egy tagállam előírhatja a kötelező nyilvántartásba vételt is. Ebben az esetben az előző albekezdésben említett személy vagy hatóság megteszi az ilyen bejegyzéshez szükséges összes intézkedést.(2) A bejegyzés költségeit az eljárás során keletkezett költségeknek, illetve kiadásoknak tekintik.30. cikkHátrányt okozó cselekmények(1) Az összes hitelező számára hátrányt okozó jogcselekmények semmisségére, megtámadhatóságára és végrehajthatatlanságára vonatkozó szabályok tekintetében a 10. cikket nem kell alkalmazni, ha az adott cselekmények által előnyhöz jutó személy bizonyítja, hogy:- az összes hitelező számára hátrányt okozó cselekmény a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartozik, és- ezek a jogszabályok az adott esetben nem tesznek lehetővé semmilyen megtámadást.(2) A 3. cikk (2) bekezdése nem alkalmazható e cikk (1) bekezdésére vonatkozóan, amennyiben egy igazságügyi hatóság által elrendelt reorganizációs intézkedés rendelkezik az intézkedés foganatosítása előtt megvalósuló, az összes hitelező számára hátrányt okozó jogcselekmények semmisségére, megtámadhatóságára és végrehajthatatlanságára vonatkozó szabályokról.31. cikkHarmadik felek védelmeAmennyiben egy hitelintézet a reorganizációs intézkedés foganatosítása, illetve a felszámolási eljárás megindítása után létrejött szerződéses viszony keretében, ellenérték fejében elidegenít:- egy ingatlant,- egy, a közhitelű lajstromozásra kötelezett hajót vagy repülőgépet, vagy- olyan pénzügyi eszközöket, illetve azokra vonatkozó jogokat, amelyek megléte vagy átruházása egy tagállamban található, illetve ott vezetett nyilvántartásba, számlára vagy központi letéti rendszerbe való bejegyzést igényel,akkor ezen cselekmény érvényességét azon tagállam törvényei szabályozzák, amelynek területén az ingatlantulajdon található, illetve amelyben a nyilvántartást, számlát vagy központi letéti rendszert vezetik.32. cikkFolyamatban lévő peres eljárásokA reorganizációs intézkedéseknek, illetve a felszámolási eljárásnak a hitelintézet rendelkezése alól kivont vagyontárggyal, illetve a hitelintézettől megvont joggal kapcsolatos, folyamatban lévő peres eljárásra vonatkozó hatásait kizárólag annak a tagállamnak a joga szabályozza, amelyben a peres eljárás folyamatban van.33. cikkHivatali titoktartásAz érvényes nemzeti rendelkezések hatálya alá tartozó igazságügyi hatóságok kivételével minden olyan személyt, aki a 4., 5., 8., 9., 11. és 19. cikkben meghatározott tájékoztatási, illetve konzultációs eljárásokkal kapcsolatban információ befogadására vagy közzétételére kötelezett, a 2000/12/EK irányelv 30. cikkében előírt szabályoknak és feltételeknek megfelelően köt a hivatali titoktartás.V. CÍMZÁRÓ RENDELKEZÉSEK34. cikkVégrehajtás(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2004. május 5-éig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Az ezen irányelv alkalmazásában elfogadásra kerülő nemzeti rendelkezések csak az első albekezdésben említett dátum után foganatosított reorganizációs intézkedésekre, illetve megindított felszámolási eljárásra vonatkoznak. Az e dátum előtt foganatosított intézkedésekre és megindított eljárásra továbbra is az azok foganatosítása, illetve megindítása időpontjában érvényes törvény vonatkozik.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.35. cikkHatálybalépésEz az irányelv a kihirdetése napján lép hatályba.36. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2001. április 4-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökB. Rosengren[1] HL C 356., 1985.12.31., 55. o. ésHL C 36., 1988.2.8., 1. o.[2] HL C 263., 1986.10.20., 13. o.[3] HL C 332., 1988.10.30., 13. o.[4] Az Európai Parlament 1993. december 2-án megerősített (HL C 342., 1993.12.20., 30. o.) 1987. március 13-i véleménye (HL C 99., 1987.4.13., 211. o.), a Tanács 2000. július 17-i közös álláspontja (HL C 300., 2000.10.20., 13. o.) és az Európai Parlament 2001. január 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2001. március 12-i határozata.[5] HL L 126., 2000.5.26., 1. o. A 2000/28/EK irányelvvel (HL L 275., 2000.10.27., 37. o.) módosított irányelv.[6] HL L 135., 1994.5.31., 5. o.[7] HL L 166., 1998.6.11., 45. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2009/115/EK irányelve ( 2009. augusztus 31.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a metomil hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               1.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 228/17

      A BIZOTTSÁG 2009/115/EK IRÁNYELVE

   (2009. augusztus 31.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a metomil hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK bizottsági rendelet (2) és a 703/2001/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a metomil. A 2007/628/EK bizottsági határozat (4) értelmében a metomilt a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe nem vették fel.

               (2)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be (5).

               (3)

               A kérelmet a 451/2000/EK rendelet által kijelölt referens tagállamhoz, az Egyesült Királysághoz nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyagra és a támogatott alkalmazásokra vonatkozó előírások azonosak a 2007/628/EK határozatban szereplőkkel. Az említett alkalmazás megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti lényegi és eljárási követelményeknek.

               (4)

               Az Egyesült Királyság értékelte a bejelentő által benyújtott új információt és adatokat, és 2008. május 15-én egy kiegészítő jelentést készített.

               (5)

               A tagállamok és az EFSA szakértői értékelésnek vetették alá a kiegészítő jelentést, majd 2008. december 19-én az EFSA metomilról szóló tudományos jelentéseként (6) benyújtották a Bizottsághoz. A jelentést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a metomilról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2009. június 12-én véglegesítette.

               (6)

               A referens tagállam új értékelése és az EFSA új következtetése külön figyelmet szentelt a hatóanyag felvételének elutasításához vezető aggályoknak. Ezek között szerepelt a szerrel foglalkozók megengedettnél magasabb expozíciós szintje, a szerrel dolgozókra és a közelben tartózkodókra vonatkozó nem meggyőző erejű expozíciós értékelés, valamint a madarakra, emlősökre, vízi szervezetekre, méhekre és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett magas kockázat.

               (7)

               A bejelentő az új dossziéban új adatokat és információt nyújtott be és új értékelésre került sor, amelynek eredményeit beillesztették a kiegészítő jelentésbe és az EFSA metomilról szóló tudományos jelentésébe. Következésképpen kimutatták, hogy a szerrel foglalkozók expozíciós szintje megfelelő szintre csökkenthető az eredeti dossziéban leírt védőfelszerelésen túl további védőfelszerelés viselése által. A szerrel dolgozókra és a közelben tartózkodókra jelentett kockázatot illetően tisztázták, hogy az újra benyújtott dossziéban leírt használat során elfogadhatatlan kockázat nem várható. Végül a madarakra, emlősökre, vízi szervezetekre, méhekre és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázat elfogadhatónak tekinthető, amennyiben a megengedett legalacsonyabb alkalmazási arányt használják és végrehajtják a megfelelő kockázatkezelési intézkedéseket.

               (8)

               A bejelentő által nyújtott kiegészítő adatok és információk alapján ennek megfelelően ki lehet zárni azon különleges aggályokat, amelyek a hatóanyag fel nem vételéhez vezettek. Nem merült fel egyéb nyitott tudományos kérdés.

               (9)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a metomilt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen a bizottsági vizsgálati jelentésben vizsgált és részletesen kifejtett felhasználási módok tekintetében. Ezért a metomilt fel kell venni az I. mellékletébe, biztosítva ezáltal, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

               (10)

               A szándékos vagy véletlen mérgezés kockázatának kizárása érdekében azonban indokolt a metomilt tartalmazó növényvédő szerekhez riasztó- és/vagy hánytatószerek hozzáadását előírni, és az ilyen szereket csak szakmai felhasználásra engedélyezni.

               (11)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2010. január 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv 2009. szeptember 1-jén lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 31-én.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

      (3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

      (4)  HL L 255., 2007.9.29., 40. o.

      (5)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

      (6)  Az EFSA 222. tudományos jelentése (2008) – A metomil hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (újra kiadva: 2008. december 19.).

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név, Azonosító számok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A felvétel lejárata

                     Különös rendelkezések

                     „Metomil
                     CAS-szám: 16752-77-50
                     CIPAC-szám: 264

                     S-Metil-(EZ)-N-(metilkarbamoiloxi)tioacetimidát

                     ≥ 980 g/kg

                     2009. szeptember 1.

                     2019. augusztus 31.

                     A.   RÉSZ
                     Használata rovarirtó szerként csak zöldségek esetében engedélyezhető, alkalmanként 0,25 kg/hektárt meg nem haladó hatóanyag-dózisban, és idényenként legfeljebb 2 kijuttatásra.
                     Csak szakképzett személyek általi felhasználásra engedélyezett
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. június 12-én véglegesített, a metomilra vonatkozó vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                     Az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk:

                                 —

                                 a szert kezelő személyek biztonságára: a felhasználás feltételei között megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazására vonatkozó követelménynek kell szerepelnie; különös figyelmet kell fordítani a szerrel foglalkozók expozíciójára háti permetezők vagy a kijuttatásához használt kézi készülékek használata esetén,

                                 —

                                 a madarak védelmére,

                                 —

                                 a vízi szervezetek védelmére: az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek – például pufferzónák kialakításának és a lefolyás és a sodródás csökkentését célzó kiömlőnyílások létrehozásának – is szerepelniük kell,

                                 —

                                 a nem célzott ízeltlábúak, különösen a méhek védelmére: kockázatcsökkentő intézkedések a méhekkel való minden érintkezés kerülése érdekében.

                           A tagállamok biztosítják, hogy a metomilalapú készítmények hatékony riasztó- és/vagy hánytatószereket tartalmaznak.
                     Az engedély feltételei között adott esetben további kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

         (1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.