title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/14/EK irányelve ( 2009. március 11. ) a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               13.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 68/3

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/14/EK IRÁNYELVE

   (2009. március 11.)
   a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. október 7-én megállapodott arról, hogy elsődleges fontosságú a pénzügyi ágazatba vetett bizalom és az ágazat megfelelő működésének helyreállítása. Vállalta, hogy megtesz minden szükséges intézkedést az egyéni betétesek betéteinek védelme érdekében, és örömmel fogadta a Bizottság azon szándékát, hogy haladéktalanul megfelelő javaslatot dolgoz ki a betétbiztosítási rendszerek konvergenciájának előmozdításához.

               (2)

               A 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) már előír bizonyos alapfedezetet a betétesek számára. A jelenlegi pénzügyi zavarok azonban szükségessé teszik e fedezet emelését.

               (3)

               A 94/19/EK irányelvben jelenleg előírt minimális fedezeti szint 20 000 EUR, a tagállamok azonban magasabb fedezeti szintet is megállapíthatnak. Ez azonban a közösségi bankokban elhelyezett betétek nagy száma esetében nem bizonyult elégségesnek. A betétesek bizalmának fenntartása, valamint a pénzügyi piacok nagyobb stabilitásának elérése érdekében ezért a minimális fedezeti szintet 50 000 EUR-ra kell emelni. 2010. december 31-ig az egyes betétesek összevont betéteinek fedezetét 100 000 EUR-ban kell megállapítani, kivéve ha a Bizottság részéről 2009. december 31-ig az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett hatástanulmány megállapítja, hogy egy ilyen fedezetemelés és harmonizáció nem megfelelő és pénzügyileg nem valósítható meg minden tagállam esetében a közösségi fogyasztóvédelem és pénzügyi stabilitás biztosítására és a tagállamok közötti versenytorzulások elkerülésére. Amennyiben a hatástanulmány azt állapítja meg, hogy a növelés és a harmonizáció nem megfelelő, úgy a Bizottság megfelelő javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

               (4)

               Minden betétesre azonos fedezeti szint vonatkozik, függetlenül attól, hogy az adott tagállam valutája az euro-e vagy sem. Biztosítani kell az euroövezeten kívüli tagállamok számára annak lehetőségét, hogy – a betétesek egyenlő védelmének sérelme nélkül – az átváltással számított összeget kerekítsék.

               (5)

               A Bizottság által az Európai Parlament és a Tanács részére benyújtott jelentésben elemezni kell valamennyi kapcsolódó kérdést, mint például a beszámítás és a viszontkereset, a rendszerekhez való hozzájárulás meghatározása, a fedezet hatálya alá tartozó termékek és betétesek köre, a betétbiztosítási rendszerek közötti határokon átnyúló együttműködés hatékonysága, valamint a betétbiztosítási rendszerek és a betétesek kifizetésének olyan alternatív eszközei közötti kapcsolat, mint a sürgősségi kifizetési mechanizmusok. A jelentés elkészítéséhez a tagállamoknak össze kell gyűjteniük a vonatkozó adatokat és kérésre benyújtani azokat a Bizottság részére.

               (6)

               Néhány tagállam létrehozott a 94/19/EK irányelv szerinti olyan betétbiztosítási rendszereket, amelyek egyes hosszú távú betétek – például a nyugdíjkövetelések – esetében teljes körű fedezetet határoznak meg. A betétesek e jogait és elvárásait ezekben a rendszerekben tiszteletben kell tartani.

               (7)

               Néhány tagállam már létrehozott vagy tervezi, hogy létrehoz a 94/19/EK irányelv szerinti olyan betétbiztosítási rendszereket, amelyek egyes átmenetileg megnövelt számlaegyenlegek esetében teljes körű fedezetet határoznak meg. A Bizottságnak 2009. december 31-ig fel kell mérnie, hogy bizonyos átmenetileg megnövelt számlaegyenlegek esetén fenn kell-e tartani vagy be kell-e vezetni a teljes fedezetet.

               (8)

               Ez az irányelv nem érinti a magukat a hitelintézeteket védő és különösen azok likviditását és fizetőképességét biztosító olyan rendszerek működését, amelyek ezáltal a betétesek számára legalább olyan szintű védelmet biztosítanak, mint egy betétbiztosítási rendszer, továbbá nem érinti a betétesek kártalanítására vonatkozó olyan önkéntes rendszereket, amelyeket egy adott tagállam nem vezetett be vagy hivatalosan nem ismer el.

               (9)

               A tagállamok arra ösztönzik a betétbiztosítási rendszereket, hogy a rájuk háruló kötelezettségekre vonatkozóan kössenek megállapodásokat vagy fejlesszék tovább a már meglévő megállapodásokat.

               (10)

               A jelenleg előírt három hónapos kifizetési időszak, amely kilenc hónapra meghosszabbítható, ellentétes a betétesek bizalmának fenntartására irányuló céllal és nem felel meg az igényeiknek. A kifizetési határidőt ezért húsz munkanapra kell csökkenteni. Ez az időszak kizárólag rendkívüli körülmények esetén, és az illetékes hatóságok általi jóváhagyást követően hosszabbítható meg. Két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a kifizetési eljárások hatékonyságára és a kifizetési határidőkre vonatkozóan, értékelve, hogy megfelelő lenne-e az említett határidő tíz munkanapra történő további csökkentése.

               (11)

               Azokban az esetekben továbbá, amikor a kifizetést az illetékes hatóságok határozata indítja el, a jelenleg előírt 21 napos döntéshozatali időszakot öt munkanapra kell csökkenteni, hogy ne legyen akadálya a gyors kifizetésnek. Az illetékes hatóságoknak azonban először meg kell győződniük arról, hogy a hitelintézet elmulasztotta az esedékes és kifizetendő betétek kifizetését. Ezt a tagállamok igazságügyi vagy közigazgatási eljárásainak megfelelően kell megállapítani.

               (12)

               A betéteket akkor lehet befagyottnak tekinteni, ha a korai beavatkozási vagy átszervezési intézkedések nem jártak sikerrel. Ez azonban nem akadályozhatja meg az illetékes hatóságokat abban, hogy a kifizetési időszak alatt az átszervezésre irányuló további erőfeszítéseket tegyenek.

               (13)

               A tagállamoknak célul kell kitűzniük, hogy biztosítsák a banki szolgáltatások és a bankok likviditáshoz való hozzáférésének folyamatosságát, különösen a pénzügyi zavarok időszakaiban. Ennek érdekében a tagállamokat ösztönzik arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül intézkedéseket tegyenek a megfelelő összegeknek az érintett betétes kérelmére történő, az adott kérelmet követő legfeljebb három napon belüli sürgősségi kifizetésének biztosítására. Mivel a jelenlegi három hónapos kifizetési határidő csökkentése kedvezően fog hatni a betétesek bizalmára és a pénzügyi piacok megfelelő működésére, ezért a tagállamoknak és betétbiztosítási rendszereiknek biztosítaniuk kell, hogy a kifizetési határidő a lehető legrövidebb legyen.

               (14)

               A 94/19/EK irányelv lehetővé tette a tagállamok számára, hogy meghatározott százalékban korlátozzák a fedezetet. Ez a lehetőség a betétesek bizalma szempontjából kedvezőtlen hatásúnak bizonyult, és meg kell szüntetni.

               (15)

               A 94/19/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

               (16)

               A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az Európai Unióban a Bizottság által közzétett harmonizált fogyasztóiár-index változásával mért infláció mértékében a fedezeti szintet kiigazítsa. Mivel ez az intézkedés általános hatályú, és a 94/19/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányul, azt az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (17)

               Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a fedezeti szintek és a kifizetési határidők összehangolását a tagállamok az egyes tagállamok jogrendszerein belül meglévő különféle szabályok sokfélesége miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               (18)

               A 94/19/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (19)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (5) (34) pontjával összhangban ösztönözni kell a tagállamokat arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsék el saját táblázataikat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, továbbá hogy ezeket tegyék közzé,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 94/19/EK irányelv módosítása
   A 94/19/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk 3. pontja i. alpontjának második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Az illetékes hatóságok a határozatot a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb öt munkanappal azt követően hozzák meg, hogy először meggyőződtek arról, hogy egy hitelintézet elmulasztotta az esedékes és kifizetendő betétek kifizetését; vagy”;

               2.

               A 4. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(5)   Az (1)–(4) bekezdésekben említett esetekben a tagállamok biztosítják a betétbiztosítási rendszerek együttműködését.”;

                           b)

                           a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „6.   A Bizottság legalább kétévenként felülvizsgálja e cikk alkalmazását, és indokolt esetben javaslatot tesz a módosítására.”.

               3.

               A 7. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   A tagállamok garantálják, hogy az egyes betétesek összevont betéteit legalább 50 000 EUR összegig biztosítják arra az esetre, ha a betétek befagytak.
                           (1a)   A tagállamok 2010. december 31-ig biztosítják, hogy az egyes betétesek összevont betéteit 100 000 EUR összegig biztosítják arra az esetre, ha a betétek befagytak.
                           Amennyiben a 12. cikkben említett jelentésében a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy egy ilyen fedezetemelés és harmonizáció nem megfelelő és pénzügyileg nem valósítható meg minden tagállam esetében a közösségi fogyasztóvédelem és pénzügyi stabilitás biztosítására és a tagállamok közötti, határokon átnyúló torzulások elkerülésére, a Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az első albekezdés módosításáról.
                           (1b)   Azok az euroövezeten kívüli tagállamok, amelyek az (1) és (1a) bekezdésben említett, euroban megállapított összegeket saját nemzeti valutájukra számítják át, biztosítják, hogy a betétesek részére nemzeti valutában ténylegesen kifizetett összegek megegyezzenek az ebben az irányelvben meghatározottakkal.”;

                           b)

                           az (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   Az (1a) bekezdés nem zárja ki azoknak a rendelkezéseknek a fenntartását, amelyek 2008. január 1. előtt – nevezetesen szociális megfontolásokból – egyes betétfajták teljes körű fedezetéről rendelkeztek.”;

                           c)

                           a (4) bekezdést el kell hagyni;

                           d)

                           a szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:
                           „(7)   A Bizottság az Európai Unió a Bizottság által közzétett harmonizált fogyasztóiár-index változásával mért infláció mértékének megfelelően kiigazíthatja az (1) és (1a) bekezdésben említett összegeket.
                           Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ilyen intézkedést a 7a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”.

               4.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „7a. cikk
               (1)   A Bizottságot a 2004/10/EK (6) határozattal létrehozott Európai Bankbizottság segíti.
               (2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (7) 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

               5.

               A 9. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a hitelintézetek a betétesek és a leendő betétesek számára megadjanak annak a betétbiztosítási rendszernek az azonosításához szükséges minden tájékoztatást, amelynek a Közösségen belül a hitelintézet és a fióktelepei tagjai, vagy bármely más, a 3. cikk (1) bekezdésének második albekezdése vagy a 3. cikk (4) bekezdése szerinti alternatív megállapodásról szóló tájékoztatást. A betéteseket a betétbiztosítási rendszer vagy bármely más megfelelően alkalmazandó helyettesítő rendszer rendelkezéseiről tájékoztatják, ideértve a betétbiztosítási rendszer által ajánlott fedezet összegét és hatályát. Amennyiben a betétbiztosítási rendszer a 7. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nem biztosít egy betétet, a hitelintézet köteles erről tájékoztatni a betétest. Minden információt közérthető formában kell rendelkezésre bocsátani.
               Kérésre tájékoztatást nyújtanak a kártalanítási feltételekről és azoknak a formaságoknak a teljesítéséről, amelyeket a kártalanításra való jogosultsághoz teljesíteni kell.”.

               6.

               A 10. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   A betétbiztosítási rendszereknek képesnek kell lenniük arra, hogy a befagyott betétek esetében megtérítsék a betétesek megfelelően bizonyított követeléseit attól a naptól számított húsz munkanapon belül, amely napon az illetékes hatóságok az 1. cikk (3) bekezdésének i. pontja szerinti határozatot meghozzák, vagy a bíróság az 1. cikk (3) bekezdésének ii. pontja szerinti végzést meghozza. Ez a határidő magában foglalja a betétesekre és a betétekre vonatkozó, a követelések ellenőrzéséhez szükséges pontos adatok begyűjtését és továbbítását is.
                           Egészen kivételes körülmények között a betétbiztosítási rendszer az illetékes hatóságokhoz fordulhat a határidő meghosszabbítása érdekében. Az ilyen meghosszabbítás nem haladhatja meg a tíz munkanapot.
                           A Bizottság 2011. március 16-ig jelentést nyújt az Európai Parlament és a Tanács részére a kifizetési eljárások hatékonyságáról és határidejéről, felmérve, hogy megvalósítható-e az első albekezdésben említett határidő tíz munkanapra történő csökkentése.
                           A tagállamok biztosítják, hogy betétbiztosítási rendszereik rendszeres terhelési próbát végezzenek és – adott esetben – tájékoztatást kapjanak, amennyiben az illetékes hatóságok valamely hitelintézetnél olyan problémákat észlelnek, amelyek a betétbiztosítási rendszerek belépését valószínűsítik.”;

                           b)

                           a (2) bekezdést el kell hagyni.

               7.

               A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „12. cikk
               (1)   A Bizottság 2009. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következőkre vonatkozóan:

                           a)

                           a betétbiztosítási rendszerek finanszírozási mechanizmusának összehangolása, különös tekintettel az összehangolás hiányának a határon átnyúló válság esetén várható hatásaira, tekintettel a betétek kártalanítási kifizetéseinek rendelkezésre állására, illetve a tisztességes versenyre, valamint az ilyen harmonizálás előnyeire és költségeire;

                           b)

                           az egyes átmenetileg megemelt számlaegyenlegekre nyújtott teljes fedezet megfelelősége és módozatai;

                           c)

                           a kockázat alapú befizetések bevezetésének lehetséges modelljei;

                           d)

                           egy közösségi betétbiztosítási rendszer esetleges bevezetésének előnyei és költségei;

                           e)

                           a beszámítással – amikor a betétes betétállományát szembeállítják a hitelállományával – kapcsolatos eltérő jogszabályoknak a rendszer hatékonyságára gyakorolt hatása, valamint a lehetséges torzulások, figyelembe véve a határon átnyúló felszámolást;

                           f)

                           a hatály alá tartozó termékek és biztosított betétesek körének összehangolása, figyelembe véve a kis- és középvállalkozások és a helyi hatóságok sajátos igényeit;

                           g)

                           a betétbiztosítási rendszerek és a betétesek kifizetésének olyan alternatív eszközei közötti kapcsolat, mint a sürgősségi kifizetési mechanizmusok.

                     Szükség esetén a Bizottság megfelelő javaslatokat nyújt be az irányelv módosítására vonatkozóan.
               (2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és az európai bankbizottságot, ha meg kívánják változtatni a betétbiztosítás hatályát vagy szintjét, valamint arról, ha más tagállamokkal folytatott együttműködés során bármilyen nehézség merült fel.”

               8.

               A III. mellékletet el kell hagyni.

         2. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2009. június 30-ig megfeleljenek.
   A tagállamok az első albekezdéstől eltérve, azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az ezzel az irányelvvel módosított 94/19/EK irányelv 1. cikke (3i) pontja második bekezdésének, 7. cikke (1a) és (3) bekezdésének és 10. cikke (1) bekezdésének megfeleljenek, 2010. december 31-ig léptetik hatályba.
   Amikor a tagállamok elfogadják e rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a címzettjei a tagállamok.

      Kelt Strasbourgban, 2009. március 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. VONDRA

      (1)  HL C 314., 2008.12.9., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2008. december 18-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. február 26-i és 2009. március 5-i határozata.

      (3)  HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (5)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (6)  HL L 3., 2004.1.7., 36. o.

      (7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”;


title: A Tanács 87/181/EGK irányelve (1987. március 9.) a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK irányelv mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0181

Hivatalos Lap L 071 , 14/03/1987 o. 0033 - 0033 finn különkiadás fejezet 3 kötet 22 o. 0240  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 22 o. 0240

		A Tanács 87/181/EGK irányelve(1987. március 9.)a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK irányelv mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel a legutóbb a 86/355/EGK irányelvvel [1] módosított, a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló, 1978. december 21-i 79/117/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 79/117/EGK irányelv előírja melléklete tartalmának rendszeres módosítását, figyelembe véve a tudományos és technikai ismeretek fejlődését;mivel megerősítésre került az, hogy a nitrofen növényvédő szerként, különösen gyomirtóként történő felhasználása veszélyt jelenthet az emberi vagy állati egészségre;mivel megerősítésre került az is, hogy az 1,2-dibrómetán és az 1,2-diklóretán növényvédő szerként, különösen a növények és a talaj gázos kezelésére történő felhasználása veszélyt jelenthet az emberi vagy állati egészségre, valamint indokolatlanul káros hatást fejt ki a környezetre,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 79/117/EGK irányelv mellékletében a "C. Etilén-oxid" szövegrész helyébe a következő rendelkezés lép:"C. Egyéb vegyületek1. Etilén-oxid"és a következő bejegyzésekkel egészül ki:"2. Nitrofen3. 1,2-dibrómetán4. 1,2-diklóretán".2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a következő időpontokig megfeleljenek:- a nitrofen és az 1,2-dibrómetán esetében 1988. január 1-jéig,- az 1,2-dikloroetán esetében 1989. június 1-jéig.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1987. március 9-éna Tanács részérőlaz elnökM. Eyskens[1] HL L 212., 1986.8.2., 33. o.[2] HL L 33., 1979.2.8., 36. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1989. május 30.) a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0365

Hivatalos Lap L 159 , 10/06/1989 o. 0058 - 0058 finn különkiadás fejezet 3 kötet 29 o. 0122  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 29 o. 0122

		A Tanács irányelve(1989. május 30.)a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK irányelv módosításáról(89/365/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel legutóbb a 87/477/EGK irányelvvel [1] módosított, a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló, 1978. december 21-i 79/117/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 79/117/EGK irányelv előírta melléklete tartalmának rendszeres módosítását, figyelembe véve a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését;mivel a 79/117/EGK irányelv mellékletének a 86/355/EGK irányelvvel [3] történő módosítása az etilén-oxid növényvédő szerként történő forgalmazását és felhasználását megtiltotta azzal, hogy a tilalom alól kivétel engedélyezhető ideiglenesen a tagállamok számára egyes kisebb jelentőségű termékek esetében, amennyiben erre különleges igény van, mindaddig, amíg egyéb kezelési módszerek elérhetővé válnak;mivel e kivételek alkalmazási lehetőségének határideje 1989. december 31-én lejár;mivel a Bizottság felülvizsgálta az etilén-oxid helyettesítésére vonatkozó lehetséges alternatív módszerek helyzetét; mivel a felülvizsgálat alapján úgy tűnik, hogy két kivétel esetében jelenleg nincs hozzáférhető alternatív kezelési módszer;mivel ennek megfelelően szükséges a két kivétel fenntartására vonatkozó határidő meghosszabbítása,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 79/117/EGK irányelv melléklete a következőképpen módosul:A C."Etilén oxid"bejegyzésnél a jobb oldali oszlopban az utolsó mondat helyébe a következő szövegrész lép:"Az a), d) és e) derogáció legkésőbb 1989. december 31-ig, a b) és c) derogációk legkésőbb 1990. december 31-ig érvényesek."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. május 30-án.a Tanács részérőlaz elnökC. Romero Herrera[1] HL L 273., 1987.9.26., 40. o.[2] HL L 33., 1979.2.8., 36. o.[3] HL L 212., 1986.8.2., 33. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1987. szeptember 9.) a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK tanácsi irányelv mellékletének harmadik alkalommal történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0477

Hivatalos Lap L 273 , 26/09/1987 o. 0040 - 0040 finn különkiadás fejezet 3 kötet 24 o. 0130  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 24 o. 0130

		A Bizottság irányelve(1987. szeptember 9.)a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK tanácsi irányelv mellékletének harmadik alkalommal történő módosításáról(87/477/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel legutóbb a 87/181/EGK irányelvvel [1] módosított, a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló, 1978. december 21-i 79/117/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikkére,mivel a tudományos és műszaki tudás fejlődése szükségessé tesz bizonyos módosításokat a 79/117/EGK irányelv mellékletében;mivel kívánatosnak tűnik eltörölni egyes ideiglenes, az irányelvben foglalt tilalmakra vonatkozó derogációkat, mivel mostanra kevésbé veszélyes kezelések is hozzáférhetők;mivel valamennyi tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy nem, vagy a továbbiakban nem kíván élni ezekkel a derogációkkal;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 79/117/EGK irányelv melléklete a következőképpen módosul:1. Az A. részben, "Higanyvegyületek":a) a 4. pontban, "Alkil-higanyvegyületek", a 2. oszlop szövegének helyébe a következő szöveg lép: "Cukorrépa-vetőmag kezelésére";b) az 5. pontban, "Alkoxialkil- és aril-higanyvegyületek", a 2. oszlop szövegének helyébe a következő szöveg lép: "Gabonafélék és répa vetőmagjának kezelésére";2. A B. részben "Perzisztens szerves klórvegyületek", az 1. bejegyzésben, "Aldrin", a 2. oszlop szövegből az "Írország és" szövegrészt el kell hagyni.2. cikkA tagállamok legkésőbb 1988. január 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1987. szeptember 9-én.a Bizottság részérőlFrans Andriessenaz alelnök[1] HL L 71., 1987.3.14., 33. o.[2] HL L 33., 1979.2.8., 36. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1991. július 22.) a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizennegyedik hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0410

Hivatalos Lap L 228 , 17/08/1991 o. 0067 - 0068 finn különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0234  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0234

		A Bizottság irányelve(1991. július 22.)a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizennegyedik hozzáigazításáról(91/410/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 79/831/EGK irányelvvel módosított [1], a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 19. cikkére,mivel a 67/548/EGK irányelv 15. cikkének (2) bekezdése szerint a háztartási használatra szánt bizonyos veszélyes anyagokat tartalmazó tárolókat gyermekek által nehezen kinyitható zárral és/vagy tapintással érzékelhető, veszélyre utaló jelképpel kell ellátni;mivel a 88/379/EGK tanácsi irányelv [3] 6. cikkének (2) bekezdése szerint a lakosság számára értékesített vagy hozzáférhető készítmények bizonyos kategóriáit tartalmazó tárolókat gyermekek által nehezen kinyitható zárral és/vagy tapintással érzékelhető, veszélyre utaló jelképpel kell ellátni;mivel a gyermekek számára kellően biztonságos csomagolóeszközök valamennyi formája, különösen azok, amelyeket nemzetközi szabványok határoznak meg, olyan csomagolóeszköznek tekinthető, amely gyermekek által nehezen kinyitható zárral van ellátva;mivel az e rendelkezésekre vonatkozó műszaki előírások a 67/548/EGK irányelv IX. mellékletének A. és B. részében vannak megállapítva; mivel a 79/831/EGK irányelv 19. cikke rendelkezik arról, hogy a IX. melléklet a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítással foglalkozó bizottság eljárása alapján jön létre;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 67/548/EGK irányelv IX. mellékletének szövege helyébe ezen irányelv mellékletének szövege lép.2. cikk(1) 1992. augusztus 1-jéig a tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok legkésőbb 1992. november 1-jétől alkalmazzák.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. július 22-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 259., 1979.10.15., 10. o.[2] HL L 196., 1967.8.16., 1. o.[3] HL L 187., 1988.7.16., 14. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA IX. melléklet szövegének helyébe a következő szöveg lép:"IX. MELLÉKLETLásd: A Bizottság 2000/32/EGK irányelve, HL L 136., 2000.6.8., 1. o."--------------------------------------------------IX. MELLÉKLETLásd: A Bizottság 2000/32/EGK irányelve, HL L 136., 2000.6.8., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 15/2008/EK irányelve ( 2008. február 15.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidin hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               16.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/45

      A BIZOTTSÁG 15/2008/EK IRÁNYELVE

   (2008. február 15.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidin hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról, valamint az 1896/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2032/2003/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., IA., illetőleg IB. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a klotianidin.

               (2)

               A 2032/2003/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a klotianidin értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 8. terméktípusban, azaz faanyagvédő szerben történő felhasználás vonatkozásában.

               (3)

               Németország előadó tagállami minőségben a rendelet 10. cikke (5) és (7) bekezdésének megfelelően 2005. december 15-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését, valamint egy kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. A 2032/2003/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2007. június 21-én értékelő jelentésben foglalta össze.

               (5)

               A klotianidinra vonatkozó vizsgálatok során nem merült fel olyan megoldatlan kérdés vagy aggály, amelyet az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságában (EKKTB) kellene tovább vizsgálni.

               (6)

               A vizsgálatokból kitűnik, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, klotianidint tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megfogalmazott követelményeknek. Mindazonáltal elfogadhatatlan kockázatot azonosítottak a kezelt fák szabadtéri felhasználása esetében, a talajjal vagy a vízzel való érintkezésük esetében azonban nem. Ennek megfelelően indokolt a klotianidin felvétele a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe, biztosítva ezzel, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, klotianidint tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján kiadhatók, módosíthatók és visszavonhatók legyenek. A kültéri felhasználásra szánt fakezelésre használt termékek engedélyezéséhez azt bizonyító adatok benyújtására van szükség, hogy a termék elfogadhatatlan környezeti kockázatok nélkül használható.

               (7)

               Az értékelő jelentés megállapításainak fényében a faanyagvédő szerként felhasznált, klotianidint tartalmazó termékekkel kapcsolatban a termékengedélyeztetés során indokolt megkövetelni kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazását a kockázatok elfogadható szintre csökkentése érdekében a 98/8/EK irányelv 5. cikkével és VI. mellékletével összhangban. Különös figyelmet kell szentelni a talaj, a felszíni és talajvizek védelmét célzó intézkedésekre, mivel e környezeti elemek vonatkozásában elfogadhatatlan kockázatokat állapítottak meg a bizonyos felhasználásokra vonatkozóan benyújtott dokumentáció értékelése során.

               (8)

               Nem minden lehetséges felhasználási mód értékelése történt meg közösségi szinten. Ezért szükségszerű, hogy a tagállamok értékeljék a közösségi szintű kockázatértékelés által reprezentatív módon nem vizsgált, a környezeti elemekre és a népességcsoportokra jelentett kockázatokat, illetve a termékengedély odaítélésekor biztosítsák, hogy a megállapított kockázatok elfogadható szintre csökkentése érdekében megfelelő intézkedéseket hoznak, vagy meghatározott feltételeket szabnak.

               (9)

               Fontos, hogy ezen irányelv előírásait valamennyi tagállamban egyszerre alkalmazzák, biztosítva ezzel a klotianidint tartalmazó biocid termékek egyenlő bánásmódját, és általában véve a biocidtermék-piac megfelelő működésének elősegítését.

               (10)

               Egy adott anyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (11)

               A felvételt követően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, és különösen oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 8. terméktípusba tartozó, klotianidint tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok teljesítsék a 98/8/EK irányelv előírásait.

               (12)

               Ezért a 98/8/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (13)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottsága véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2009. január 31-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelést mutató táblázatot.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2010. február 1-jétől kötelesek alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 15-én.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o. A legutóbb a 2007/70/EK bizottsági irányelvvel (HL L 312., 2007.11.30., 26. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 307., 2003.11.24., 1. o. A legutóbb az 1849/2006/EK rendelettel (HL L 355., 2006.12.15., 63. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő, „3. sz.” bejegyzéssel egészül ki:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító szám

                     A hatóanyag legkisebb tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja
                     (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határnapok közül a legkésőbbi)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (1)

                     „3

                     Klotianidin

                     (E)-1-(2-Klór-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitroguanidin
                     EK-szám: 433-460-1
                     CAS-szám: 210880-92-5

                     950 g/kg

                     2010. február 1.

                     2012. január 31.

                     2020. január 31.

                     8

                     Összhangban az 5. cikkel és a VI. melléklettel a termékengedélyezés iránti kérelem elbírálása során a tagállamok értékelik azokat a felhasználási/expozíciós forgatókönyveket és/vagy népességcsoportokat, amelyeket nem érintett reprezentatív módon a közösségi szintű kockázatértékelés, de ki lehetnek téve a termék által okozott hatásoknak. A termék engedélyezése során a tagállamok értékelik a kockázatokat, és ezt követően kötelesek megfelelő intézkedéseket foganatosítani vagy körülményeket biztosítani a beazonosított kockázatok minimalizálása érdekében. Termékengedély csak akkor adható ki, ha a kérelemben bizonyított, hogy a kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.
                     A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:
                     A talaj, a felszíni és a felszín alatti víz vonatkozásában megállapított kockázat fényében a termék nem engedélyezhető kültéri felhasználásra szánt fakezelés céljából, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék megfelel az 5. cikk és a VI. melléklet követelményeinek, szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével. Nevezetesen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéi és/vagy biztonsági adatlapjai feltüntetik azt, hogy a kezelt faárut a kezelést követően kemény, nem áteresztő helyen kell tárolni a talajba irányuló közvetlen veszteségek elkerülése és a veszteségek újrahasználatra és ártalmatlanításra való összegyűjtésének lehetővé tétele céljából.”

         (1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes honlapján olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: A Bizottság 2005/81/EK irányelve ( 2005. november 28. ) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint a 80/723/EGK irányelv módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               29.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 312/47

      A BIZOTTSÁG 2005/81/EK IRÁNYELVE

   (2005. november 28.)
   a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint a 80/723/EGK irányelv módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 86. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 80/723/EGK bizottsági irányelv (1) a tagállamok számára kötelezővé tette a hatóságok és a közvállalkozások közötti, valamint bizonyos vállalkozásokon belüli, pénzügyi kapcsolatok átláthatóságának biztosítását. Az elkülönített elszámolások vezetésére kötelezett vállalkozás minden olyan vállalkozás, amely a Szerződés 86. cikkének (1) bekezdése alapján valamely tagállamtól különleges vagy kizárólagos jogot kapott, vagy amely a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése alapján általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására kapott megbízást, és az ilyen szolgáltatással kapcsolatban bármilyen jellegű állami támogatásban részesül és amely egyéb tevékenységet is folytat.

               (2)

               A tagállamok az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott cégeknek ellentételezést nyújthatnak az ilyen szolgáltatások bizonyos költségeinek fedezéséhez. Az ilyen ellentételezés azonban nem haladhatja meg a kérdéses szolgáltatás nyújtásához szükséges mértéket, és nem használható fel általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső tevékenységek finanszírozásához.

               (3)

               A 80/723/EGK irányelv alapján elkülönített elszámolásokat csak olyan esetekben kell vezetni, amikor az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozások állami támogatásban részesülnek. Az Altmark Trans GmbH ügyben hozott ítéletében (2) az Európai Közösségek Bírósága kijelentette, hogy bizonyos feltételek mellett a közszolgálati ellentételezés nem minősül a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

               (4)

               A közszolgálati ellentételezésnek a szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti jogi besorolásától függetlenül azonban, olyan vállalkozások is kötelesek elkülönített számlákat vezetni, amelyek részesülnek ilyen ellentételezésben és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső tevékenységeket folytatnak. Csak az elkülönített számlák vezetésén keresztül határozhatók meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségei, és számítható ki az ellentételezés megfelelő összege.

               (5)

               A 80/723/EGK irányelvet emiatt ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 80/723/EGK irányelv a következőképpen módosul:
   A 2. cikk (1) bekezdése d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

               „d)

               az elkülönített elszámolások vezetésére kötelezett vállalkozás minden olyan vállalkozás, amely a Szerződés 86. cikkének (1) bekezdése alapján valamely tagállamtól különleges vagy kizárólagos jogot kapott, vagy amely a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése alapján általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására kapott megbízást, és az ilyen szolgáltatással kapcsolatban bármilyen jellegű állami támogatásban részesül és amely egyéb tevékenységet is folytat.”

         2. cikk
   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2006. december 19-ig megfeleljenek. Haladéktalanul megküldik a Bizottságnak azon rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   A tagállamok által jóváhagyott rendelkezések hivatkozást tartalmaznak ezen irányelvre, vagy hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozással jelennek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 28-án.

            a Bizottság részéről

         Neelie KROES

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 195., 1980.7.29., 35. o. A legutóbb a 2000/52/EK irányelvvel (HL L 193., 2000.7.29., 75. o.) módosított irányelv

      (2)  A C-280/00 Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] EBHT I-7747.


title: A Bizottság 85/298/EGK irányelve (1985. május 22.) a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK tanácsi irányelv mellékletének második alkalommal történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985L0298

Hivatalos Lap L 154 , 13/06/1985 o. 0048 - 0048 finn különkiadás fejezet 3 kötet 18 o. 0188  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 35 o. 0109  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 18 o. 0188  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 35 o. 0109

		A Bizottság 85/298/EGK irányelve(1985. május 22.)a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló 79/117/EGK tanácsi irányelv mellékletének második alkalommal történő módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSEGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel legutóbb a 83/131/EGK irányelvvel [1] módosított, a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról szóló, 1978. december 21-i 79/117/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikkére,mivel a tudományos és műszaki tudás fejlődése szükségessé tesz bizonyos módosításokat a 79/117/EGK irányelv mellékletében;mivel kívánatosnak tűnik eltörölni egyes ideiglenes, az irányelvben foglalt tilalmakra vonatkozó derogációkat, mivel mostanra kevésbé veszélyes kezelések is hozzáférhetők;mivel valamennyi tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy nem vagy a továbbiakban nem kíván élni ezekkel a derogációkkal;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 79/117/EGK irányelv melléklete a következőképpen módosul:1. Az A. részben, "Higanyvegyületek":a) a 2. pontban, "Higany-klorid (kalomel)" a c) alpont szövegét el kell hagyni;b) az 5. pontban, "Alkoxialkil- és aril-higanyvegyületek", az a) és b) alpontok szövegét el kell hagyni.2. A B. részben "Perzisztens szerves klórvegyületek":a) az 1. pontban, "Aldrin", az a) alpont szövege helyébe a következő szövegrész lép: Konténerben nevelt dísznövények termesztő közegének Otiorrynchus elleni kezelésére;b) a 4. pontban, "DDT", a 2. oszlop szövegét el kell hagyni;c) a 5. pontban, "Endrin":aa) az a) alpont szövege helyébe a következő szövegrész lép:"Atkaölő szerként ciklámen esetében";bb) a b) alpont szövegét el kell hagyni.2. cikkA tagállamok legkésőbb 1986. január 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1985. május 22-én.a Bizottság részérőlFrans Andriessenalelnök[1] HL L 91., 1983.4.9., 35. o.[2] HL L 33., 1979.2.8., 36. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2004/64/EK Irányelve (2004. április 26.) a 2003/84/EK irányelvnek a határidők tekintetében történő módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0064

Hivatalos Lap L 125 , 28/04/2004 o. 0042 - 0042

		A Bizottság 2004/64/EK Irányelve(2004. április 26.)a 2003/84/EK irányelvnek a határidők tekintetében történő módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre [1], és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,mivel:(1) A 2003/84/EK bizottsági irányelv [2] a flurtamonnak, a flufenacetnek, a jodoszulfuronnak, a dimeténamid-p-nek, a pikoxistrobinnak, a fosztiazátnak és a sziltiofamnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok közé való felvétele céljából módosítja a 91/414/EGK tanácsi irányelvet.(2) Egy új hatóanyag felvétele után a tagállamoknak ésszerű időszakot kell engedélyezni a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseinek az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek tekintetében történő végrehajtására, és különösen a már meglévő ideiglenes engedélyek felülvizsgálatára, továbbá – legkésőbb ezen időszak végéig – ezen engedélyek teljes engedélyekké történő átalakítására, vagy azoknak a 91/414/EGK rendelkezéseivel összhangban történő módosítására vagy visszavonására.(3) A 2003/84/EK irányelvben a végrehajtásra vonatkozóan megadott határidők nem felelnek meg a más, új hatóanyagokra vonatkozóan megadott határidőknek. Az összes, a jelenlegi felülvizsgálati időszakban vizsgált hatóanyagra vonatkozó megközelítés összehangolása érdekében el kell kerülni a különböző új hatóanyagokra alkalmazandó határidők közötti lényeges különbséget.(4) Ennélfogva célszerű a 2003/84/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani.(5) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2003/84/EK irányelv 3. cikke a következőképpen módosul.A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(2) Valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely flurtamont, flufenacetet, jodoszulfuront, dimeténamid-p-t, pikoxistrobint, fosztiazátot és sziltiofamot tartalmaz egyedüli hatóanyagként, illetve a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében legkésőbb 2003. december 31-ig feltüntetett hatóanyagok részeként, a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján. Ezen értékelés alapján meghatározzák, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.E meghatározást követően a tagállamoka) a flurtamont, flufenacetet, jodoszulfuront, dimeténamid-p-t, pikoxistrobint, fosztiazátot és sziltiofamot egyedüli hatóanyagként tartalmazó növényvédő szer esetében – szükség esetén – legkésőbb 2005. június 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagyb) a flurtamont, flufenacetet, jodoszulfuront, dimeténamid-p-t, pikoxistrobint, fosztiazátot és sziltiofamot más hatóanyagok melletti hatóanyagként tartalmazó növényvédő szer esetében – szükség esetén – attól függően, hogy melyik időpont a későbbi 2005. június 30-ig vagy az érintett hatóanyagot vagy hatóanyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő vonatkozó irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosításra vagy visszavonásra megállapított időpontig módosítják vagy visszavonják az engedélyt."2. cikkEz az irányelv a közzétételének napját követő 20. napon lép hatályba.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2004. április 26-án.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2004/30/EK bizottsági irányelvvel (HL L 77., 2004.3.13., 50. o.) módosított irányelv.[2] HL L 247., 2003.9.30., 20. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 1999/98/EK irányelve (1999. december 15.) a gépjárművek utasainak frontális ütközéssel szembeni védelméről szóló 96/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0098

Hivatalos Lap L 009 , 13/01/2000 o. 0014 - 0021

		A Bizottság 1999/98/EK irányelve(1999. december 15.)a gépjárművek utasainak frontális ütközéssel szembeni védelméről szóló 96/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 98/91/EK irányelvével [1] módosított 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a gépjárművek utasainak frontális ütközéssel szembeni védelméről szóló és a 70/156/EGK irányelvet [3] módosító 1996. december 16-i 96/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,mivel:(1) A 96/79/EK irányelv a 70/156/EGK irányelvvel bevezetett közösségi jóváhagyási eljárás szerinti külön irányelvek egyike. Ennek megfelelően a 70/156/EGK irányelv járműrendszerekre, járműalkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó rendelkezései érvényesek erre az irányelvre.(2) A 96/79/EK irányelv 4. cikke b) pontjának végrehajtása során a Bizottságnak a Hybrid III próbabábu sarkával kapcsolatos értékelési vizsgálatok – beleértve a járművizsgálatokat is – figyelembevételével kellett felülvizsgálnia, és szükség esetén módosítania ugyanezen irányelv II. mellékletének 7. függelékét.(3) Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések összhangban vannak a 70/156/EGK irányelvvel létrehozott, a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 96/79/EK irányelv II. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) 2000. október 1-jétől kezdődően a tagállamok a Hybrid III próbabábu sarkának értékelési vizsgálataira történő hivatkozással:- nem tagadhatják meg új járműtípus EK-jóváhagyását,- illetve nem tilthatják meg a járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését, illetve üzembe helyezését,amennyiben a Hybrid III bábu sarokértékelési vizsgálatai megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 96/79/EK irányelv követelményeinek.(2) 2000. április 1-jétől kezdődően a tagállamok a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének megfelelően nem adhatnak ki EK-jóváhagyást egy járműtípusra, ha az ezen irányelvvel módosított 96/79/EK irányelv rendelkezései nem teljesülnek.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1999. december 15-én.a Bizottság részérőlErkki Liikanena Bizottság tagja[1] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[2] HL L 11., 1999.1.16., 25. o.[3] HL L 18., 1997.1.21., 7. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1.2. A 96/79/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:A 3. függelék 2.9.2. pontja helyébe a következő lép:"2.9.2 A próbabábuk mindkét lábára olyan 11XW méretű cipőt kell felhúzni és bekötéssel rögzíteni, amely megfelel a MIL-S 13192, "P" változat US katonai szabvány kialakítási méret-, talp- és sarokvastagsági előírásainak, és súlya 0,57 ± 0, 1 kg."A 7. függelék helyébe a következő lép:"7. függelékA PRÓBABÁBU ALSÓ LÁBSZÁRÁNAK ÉS LÁBFEJÉNEK TANÚSÍTÁSI ELJÁRÁSA1. A LÁBFEJ FELSŐ RÉSZÉNEK ÜTKÖZÉSES VIZSGÁLATA1.1. E vizsgálat célja a Hybrid III próbabábu lábfeje és bokája reagálásának mérése meghatározott, kemény felületű ingaütésekre.1.2. Ehhez a vizsgálathoz a Hybrid III próbabábu teljes bal (86–5001–001) és jobb (86–5001–002) alsólábszár-egységét kell alkalmazni, a bal (78051-614) és jobb (78051-615) boka- és lábfejegységekkel, valamint a térdegységgel is felszerelve. A térdegységet (78051-16 Rev B) erőmérő cellaszimulátorral (78051-319 Rev A) kell a vizsgálati állványhoz rögzíteni.1.3. Vizsgálati eljárás1.3.1. A vizsgálat előtt a lábegységeket négy óra időtartamra 22 (± 3) °C-on és 40 (± 30) % relatív páratartalom mellett kell tartani (átitatni). Az átitatási időszakba nem számít bele az egyensúlyi állapot eléréséhez szükséges idő.1.3.2. A vizsgálatot megelőzően a bőr ütközési felületét és az ütközésmérőt izopropil-alkohollal vagy azzal egyenértékű tisztítószerrel meg kell tisztítani. Be kell szórni talkummal.1.3.3. Az ütközéses gyorsulásmérőt úgy kell beállítani, hogy érzékelőtengelye a lábbal való érintkezés során párhuzamos legyen az ütés irányával.1.3.4. A lábegységet az 1. ábra szerint kell felszerelni az állványra. A vizsgálati állványt szilárdan kell rögzíteni, hogy el ne mozduljon az ütközés során. A combcsontra ható erőt mérő cellaszimulátor (78051-319) középvonala függőleges legyen (± 0,5o). A felszerelést úgy kell beállítani, hogy a térdízületkengyelt és a bokacsapszeget összekötő vonal vízszintes (± 3o) legyen, és a sarok két kis súrlódású (PTFE lap) felületen nyugodjék. Meg kell győződni arról, hogy a sípcsont a térd irányában helyezkedik-e el. A bokát úgy kell beállítani, hogy a lábfej alsó síkja függőlegesen és az ütés irányára merőlegesen (± 3o) álljon, és a lábfej középső nyíl irányú síkja egy vonalban legyen az ingakarral. A térdízületet minden egyes vizsgálat előtt az 1,5 (± 0, 5) g tartományba kell beállítani. A bokaízületet úgy kell beállítani, hogy az szabadon mozogjon, majd oly módon kell rögzíteni, hogy éppen stabilan tartsa a lábfejet a PTFE lapon.1.3.5. A merev ütközésmérő egy 50 (± 2) mm átmérőjű vízszintes hengerből és egy 19 (± 1) mm átmérőjű ingakarból áll (4. ábra). A henger tömege 1,25 (± 0,02) kg, beleértve műszerezését és a tartókar hengeren belülre eső részét is. Az ingakar tömege 285 (± 5) g. A tengely – amelyhez a tartókar van csatlakoztatva – forgó alkatrészeinek tömege nem lehet 100 g-nál több. Az ütközőhenger vízszintes középponti tengelye és a teljes inga forgástengelye közötti távolság 1250 (± 1) mm legyen. Az ütközőhenger hosszanti tengelye vízszintes, és merőleges az ütés irányára. Az ingának a lábfej alsó oldalához kell ütődnie, a kemény, vízszintes alapon nyugvó sarok aljától számított 185 (± 2) mm távolságban oly módon, hogy az ingakar hosszirányú középvonala ütközéskor a függőlegeshez képest 1o-on belül legyen. Az ütközésmérő mozgását irányítani kell a jelentősebb oldalirányú, függőleges, illetve forgó mozgás kizárása érdekében.1.3.6. Azonos lábon végzett két egymás utáni vizsgálat között legalább 30 perc időt kell hagyni.1.3.7. Az adatgyűjtő rendszernek, a jelátalakítókat is beleértve, meg kell felelnie a CFC 600 előírásainak, e melléklet 5. függelékének megfelelően.1.4. Teljesítmény-előírás1.4.1. A lábtalpakra az 1.3. pontnak megfelelően kifejtett 6,7 (± 0,1) m/s sebességű ütközéskor a sípcsont alsó részét hajlító nyomaték az y-tengely körül (My) legfeljebb 125 (± 25) NM lehet.2. A LÁBFEJ SAROK FELŐLI RÉSZÉNEK ÜTKÖZÉSES VIZSGÁLATA CIPŐ NÉLKÜL2.1. E vizsgálat célja a Hybrid III próbabábu lábfeje bőre és borítása reagálásának mérése meghatározott, kemény felületű ingaütésekre.2.2. Ehhez a vizsgálathoz a Hybrid III próbabábu teljes bal (86–5001–001) és jobb (86–5001–002) alsó lábszáregységét kell alkalmazni, a bal (78051-614) és jobb (78051-615) boka- és lábfejegységekkel, valamint a térdegységgel is felszerelve. A térdegységet (78051-16 Rev B) erőmérő cellaszimulátorral (78051-319 Rev A) kell a vizsgálati állványhoz rögzíteni.2.3. Vizsgálati eljárás2.3.1 A vizsgálat előtt a lábegységeket négy óra időtartamra 22 (± 3) °C-on és 40 (± 30) % relatív páratartalom mellett kell tartani (átitatni). Az átitatási időszakba nem számít bele az állandó körülmények eléréséhez szükséges idő.2.3.2. A vizsgálatot megelőzően a bőr ütközési felületét és az ütközésmérőt izopropil-alkohollal vagy egyenértékű tisztítószerrel meg kell tisztítani. Be kell szórni talkummal. Ellenőrizni kell, hogy nincs-e látható sérülés a sarok energiaelnyelő bélelésén.2.3.3. Az ütközéses gyorsulásmérőt úgy kell beállítani, hogy érzékelőtengelye párhuzamos legyen az ütközésmérő hosszirányú középvonalával.2.3.4. A lábegységet a 2. ábra szerint kell felszerelni az állványra. A vizsgálati állványt szilárdan kell rögzíteni, hogy el ne mozduljon az ütközés során. A combcsontra ható erőt mérő cellaszimulátor (78051-319) középvonala függőleges legyen (± 0,5o). A felszerelést úgy kell beállítani, hogy a térdízületkengyelt és a bokacsapszeget összekötő vonal vízszintes (± 3o) legyen, és a sarok a két kis súrlódású (PTFE lap) felületen nyugodjék. Meg kell győződni arról, hogy a sípcsont a térd irányában helyezkedik-e el. A bokát úgy kell beállítani, hogy a lábfej alsó síkja függőlegesen és az ütés irányára merőlegesen (± 3o) álljon, és a lábfej középső nyíl irányú síkja egy vonalban legyen az ingakarral. A térdízületet minden egyes vizsgálat előtt az 1,5 (± 0,5) g tartományba kell beállítani. A bokaízületet úgy kell beállítani, hogy az szabadon mozogjon, majd oly módon kell rögzíteni, hogy éppen stabilan tartsa a lábfejet a PTFE lapon.2.3.5. A merev ütközésmérő egy 50 (± 2) mm átmérőjű vízszintes hengerből és egy 19 (± 1) mm átmérőjű ingakarból áll (4. ábra). A henger tömege 1,25 (± 0,02) kg, beleértve műszerezését és a tartókar hengeren belülre eső részét is. Az ingakar tömege 285 (± 5) g. A tengely – amelyhez a tartókar van csatlakoztatva – forgó alkatrészeinek tömege nem lehet 100 g-nál több. Az ütközőhenger vízszintes középponti tengelye és a teljes inga forgástengelye közötti távolság 1250 (± 1) mm legyen. Az ütközőhenger hosszanti tengelye vízszintes, és merőleges az ütés irányára. Az ingának a lábfej alsó oldalához kell ütődnie, a kemény, vízszintes alapon nyugvó sarok aljától számított 62 (± 2) mm távolságban oly módon, hogy az ingakar hosszirányú középvonala ütközéskor a függőlegeshez képest 1o-on belül legyen. Az ütközésmérő mozgását irányítani kell a jelentősebb oldalirányú, függőleges, illetve forgó mozgás kizárása érdekében.2.3.6. Azonos lábon végzett két egymás utáni vizsgálat között legalább 30 perc időt kell hagyni.2.3.7. Az adatgyűjtő rendszernek, a jelátalakítókat is beleértve, meg kell felelnie a CFC 600 előírásainak, e melléklet 5. függelékének megfelelően.2.4. Teljesítmény-előírás2.4.1. A lábtalpakra a 2.3. pontnak megfelelően kifejtett 4,4 (± 0,1) m/s sebességű ütközéskor az ütközésmérő gyorsulása legfeljebb 295 (± 50) g lehet.3. A LÁBFEJ SAROK FELŐLI RÉSZÉNEK ÜTKÖZÉSES VIZSGÁLATA (CIPŐVEL)3.1. E vizsgálat célja a Hybrid III próbabábu cipője, a sarokcsontját körülvevő szövet és bokaízülete reagálásának mérése meghatározott, kemény felületű ingaütésekre.3.2. Ehhez a vizsgálathoz a Hybrid III próbabábu teljes bal (86–5001–001) és jobb (86–5001–002) alsó lábszáregységét kell alkalmazni, a bal (78051-614) és jobb (78051-615) boka- és lábfejegységekkel, valamint a térdegységgel is felszerelve. A térdegységet (78051-16 Rev B) erőmérő cellaszimulátorral (78051-319 Rev A) kell a vizsgálati állványhoz rögzíteni. A lábat a 2. melléklet 3. függelékének 2.9.2. pontjában meghatározott cipővel kell ellátni.3.3. Vizsgálati eljárás3.3.1. A vizsgálat előtt a lábegységeket négy óra időtartamra 22 (± 3) °C-on és 40 (± 30) % relatív páratartalom mellett kell tartani (átitatni). Az átitatási időszakba nem számít bele az állandó körülmények eléréséhez szükséges idő.3.3.2. A vizsgálatot megelőzően a cipőtalp ütközési felületét tiszta ruhával és az ütközésmérőt izopropil-alkohollal vagy egyenértékű tisztítószerrel meg kell tisztítani. Ellenőrizni kell, hogy nincs-e látható sérülés a sarok energiaelnyelő bélelésén.3.3.3. Az ütközéses gyorsulásmérőt úgy kell beállítani, hogy érzékelőtengelye párhuzamos legyen az ütközésmérő hosszirányú középvonalával.3.3.4. A lábegységet a 3. ábra szerint kell felszerelni az állványra. A vizsgálati állványt szilárdan kell rögzíteni, hogy el ne mozduljon az ütközés során. A combcsontra ható erőt mérő cellaszimulátor (78051-319) középvonala függőleges legyen (± 0,5o). A felszerelést úgy kell beállítani, hogy a térdkengyelt és a bokacsapszeget összekötő vonal vízszintes (± 3o) legyen, és a sarok a két kis súrlódású (PTFE lap) felületen nyugodjék. Meg kell győződni arról, hogy a sípcsont a térd irányában helyezkedik-e el. A bokát úgy kell beállítani, hogy a cipő sarkával és talpával érintkező sík függőlegesen és az ütés irányára merőlegesen (± 3o) álljon úgy, hogy a lábfej és a cipő középső nyíl irányú síkja egy vonalban legyen az ingakarral. A térdízületet minden egyes vizsgálat előtt az 1,5 (± 0,5) g tartományba kell beállítani. A bokaízületet úgy kell beállítani, hogy az szabadon mozogjon, majd oly módon kell rögzíteni, hogy éppen stabilan tartsa a lábfejet a PTFE lapon.3.3.5. A merev ütközésmérő egy 50 (± 2) mm átmérőjű vízszintes hengerből és egy 19 (± 1) mm átmérőjű ingakarból áll (4. ábra). A henger tömege 1,25 (± 0,02) kg, beleértve műszerezését és a tartókar hengeren belülre eső részét is. Az ingakar tömege 285 (± 5) g. A tengely – amelyhez a tartókar van csatlakoztatva – forgó alkatrészeinek tömege nem lehet 100 g-nál több. Az ütközőhenger vízszintes középponti tengelye és a teljes inga forgástengelye közötti távolság 1250 (± 1) mm legyen. Az ütközőhenger hosszanti tengelye vízszintes, és merőleges az ütközés irányára. Az ingának a cipő sarkához kell ütődnie, a próbabábu kemény, vízszintes alapon nyugvó sarkának aljától számított 62 (± 2) mm távolságban oly módon, hogy az ingakar hosszirányú középvonala ütközéskor a függőlegeshez képest 1o-on belül legyen. Az ütközésmérő mozgását irányítani kell a jelentősebb oldalirányú, függőleges, illetve forgó mozgás kizárása érdekében.3.3.6. Azonos lábon végzett két egymás utáni vizsgálat között legalább 30 perc időt kell hagyni.3.3.7. Az adatgyűjtő rendszernek, a jelátalakítókat is beleértve, meg kell felelnie a CFC 600 előírásainak, e melléklet 5. függelékének megfelelően.3.4. Teljesítmény-előírás3.4.1. A cipő sarkára a 3.3. pontnak megfelelően kifejtett 6,7 (± 0,1) m/s sebességű ütközéskor a sípcsontot összenyomó erő (Fz) legfeljebb 3,3 (± 0,5) kN lehet.+++++ TIFF +++++1. ábraA lábfej felső részének ütközéses vizsgálataVizsgálati összeállítási előírások+++++ TIFF +++++2. ábraA lábfej sarok felőli részének ütközéses vizsgálata (cipő nélkül)Vizsgálati összeállítási előírások+++++ TIFF +++++3.ábraA lábfej sarok felőli részének ütközéses vizsgálata (cipővel)Vizsgálati összeállítási előírások+++++ TIFF +++++4. ábraÜtközőinga 235 mm névleges"--------------------------------------------------


title: A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0074

Hivatalos Lap L 203 , 03/08/1999 o. 0053 - 0057

		A Tanács 1999/74/EK irányelve(1999. július 19.)a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) A Tanács 1988. március 7-én elfogadta a Bíróság 131/86 sz. ügyben hozott ítéletének végrehajtásáról (a tojóketrecben tartott tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1986. március 25-i 86/113/EGK tanácsi irányelv megsemmisítése) szóló, 88/166/EGK irányelvet [4].(2) A 88/166/EGK irányelv 9. cikke előírja a Bizottságnak, hogy 1993. január 1-je előtt nyújtson be jelentést a különböző tenyésztési rendszerekben tartott tojótyúkok jólétére vonatkozó tudományos ismeretek fejlődéséről, valamint az irányelv mellékletének rendelkezéseiről, a megfelelő módosító javaslatokkal együtt.(3) A tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelv [5], melyet a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezmény alapján dolgoztak ki, meghatározza az egyezményben megállapított elvek érvényesítésére szolgáló közösségi rendelkezéseket, amelyek magukban foglalják az állatok élettani és etológiai szükségleteinek megfelelő elhelyezés, takarmány, víz és gondozás biztosítását.(4) A Tenyésztés Céljából Tartott Állatok Védelméről Szóló Európai Egyezmény Állandó Bizottsága 1995-ben a tojótyúkokra is vonatkozó részletes ajánlást fogadott el.(5) A tojótyúkok védelme a Közösség hatáskörébe tartozó ügy.(6) Azok a különbségek, amelyek torzíthatják a verseny feltételeit, akadályozzák az állatok és az állati termékek piaci szervezésének zavartalan működését.(7) A Bizottságnak az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményén alapuló, (2) preambulum-bekezdésben említett jelentése azt a következtetést vonta le, hogy a jelenlegi tojóketrecekben és egyéb tenyésztési rendszerekben tartott tyúkok tartásának állatvédelmi körülményei nem megfelelőek, és ilyen ketrecekben bizonyos szükségleteik nem elégíthetők ki; ezért a különböző paraméterek figyelembevételével a lehető legmagasabb követelményeket kell bevezetni az említett körülmények javítására.(8) Mindamellett, egy meghatározandó időszakra bizonyos feltételekkel – beleértve a javított szerkezeti és férőhely-követelményeket – továbbra is használhatók a nem feljavított ketreces tartási rendszerek.(9) Meg kell teremteni az állatok jóléte, egészsége, a gazdasági és társadalmi megfontolások és a környezeti hatások tekintetében figyelembe veendő különböző szempontok egyensúlyát.(10) Mialatt a különböző tenyésztési rendszerekben tartott tojótyúkok védelméről tanulmányok készülnek, helyénvaló olyan rendelkezéseket elfogadni, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a legmegfelelőbb rendszer vagy rendszerek választását.(11) A Bizottságnak a megfelelő javaslatokkal együtt olyan új jelentést kell benyújtania, amely az említett jelentést figyelembe veszi.(12) Ezért a 88/166/EGK irányelv hatályát veszti, és helyébe másik rendelkezés lép,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ezen irányelv a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket határozza meg.(2) Ezen irányelvet nem kell alkalmazni:- a 350 tojótyúknál kevesebbet tartó létesítményekre,- a tenyész-tojótyúkokat nevelő létesítményekre.Ezekre a létesítményekre azonban továbbra is a 98/58/EK irányelv megfelelő követelményei vonatkoznak.2. cikk(1) Amennyiben szükséges, a 98/58/EK irányelv 2. cikkének fogalommeghatározásait kell alkalmazni.(2) Továbbá ezen irányelv alkalmazásában:a) "tojótyúkok": a Gallus gallus fajhoz tartozó, tojóérettséget elért tyúkok, amelyeket nem tenyészcélú tojás termelése céljából tartanak;b) "fészek": tojásrakás céljából egy vagy több tyúk (csoportos fészek) részére elkülönített hely, amelynek padozata nem tartalmazhat olyan dróthálót, amely az állatokkal érintkezhet;c) "alom": bármely olyan morzsalékos anyag, amelynek segítségével a tyúkok kielégíthetik etológiai szükségleteiket;d) "hasznosítható terület": legalább 30 cm széles terület, amelynek padozata legfeljebb 14 %-os lejtésű, és amelynek belső magassága legalább 45 cm. A fészkelőhelyek nem tekinthetők hasznosítható területnek.3. cikkA tagállamok az általuk elfogadott rendszernek vagy rendszereknek megfelelően biztosítják, hogy a tojótyúkok tulajdonosai és tartói ne csak a 98/58/EK irányelv és ezen irányelv melléklete megfelelő rendelkezéseit, hanem az alábbiakban említett rendszerek különleges követelményeit is alkalmazzák, nevezetesen:a) vagy az I. fejezetben az alternatív rendszerekre megállapított rendelkezéseket;b) vagy a II. fejezetben a fel nem javított ketrecrendszerekre megállapított rendelkezéseket;c) vagy a III. fejezet feljavított ketrecekre vonatkozó rendelkezéseit.I. FEJEZETAz alternatív rendszerekre alkalmazandó rendelkezések4. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy 2002. január 1-jétől az e fejezetben említett összes, újonnan épített vagy átépített termelési rendszer, és az összes, első alkalommal üzembe helyezett termelési rendszer legalább az alábbi követelményeknek megfelel:1. A rendszereket úgy kell felszerelni, hogy mindegyik tojótyúk számára jusson:a) állatonként legalább 10 cm-nyi egyenes etető, vagy állatonként legalább 4 cm-nyi kör alakú etető;b) tyúkonként 2,5 cm-nyi folyamatos itatóvályú, vagy tyúkonként 1 cm-nyi kör alakú itatóvályú.Továbbá, szelepes vagy csészés itató használata esetén, minden 10 tyúkra legalább egy szelepes vagy csészés itatónak kell jutnia. Amennyiben itatópontokat szereltek be, minden egyes tyúk számára legalább két csészés, vagy két szelepes itatónak kell elérhetőnek lennie;c) minden hét tyúkra legalább egy fészek. Csoportos fészek használata esetén, legalább 1 m2 területűfészeknek kell jutnia legfeljebb 120 tyúkra;d) éles szélek nélküli megfelelő ülőrudak, melyek tyúkonként legalább 15 cm helyet biztosítanak. Az ülőrudakat tilos az alom fölé szerelni, az ülőrudak között a vízszintes távolságnak legalább 30 cm-nek, az ülőrúd és a fal közötti vízszintes távolságnak pedig legalább 20 cm-nek kell lennie;e) tyúkonként legalább 250 cm2 almozott terület, az alom legalább a terület egyharmadát foglalja el.2. A létesítmények padozatát úgy kell kialakítani, hogy az állatok mindkét lábának mindegyik előrenéző karmát megfelelően megtámassza.3. Az 1. és 2. pontban megállapított rendelkezéseken kívül,a) ha olyan tenyésztési rendszereket használnak, ahol a tojótyúkok szabadon mozoghatnak a különböző szintek között,i. legfeljebb négy szint lehet;ii. a szintek közötti belső magasságnak legalább 45 cm-nek kell lennie;iii. az itató- és etetőberendezéseket úgy kell elosztani, hogy az összes tyúk számára egyforma hozzáférést biztosítsanak;iv. a szinteket úgy kell elrendezni, hogy az ürülék ne essen le az alsóbb szintekre;b) ha a tojótyúkok kifutóra is kimehetnek:i. az épület teljes hossza mentén több kijárati nyílásnak kell lennie, melyeken át a tyúkok közvetlenül kijutnak a külső területre, és amelyek legalább 35 cm magasak és 40 cm szélesek; minden esetben, összeadva 2 m nyílás álljon minden 1000 tyúk rendelkezésére;ii. a kifutók legyenek:- olyan területűek, mely megfelel az állomány sűrűségének és a talaj jellegének, hogy bármilyen fertőződés megakadályozható legyen;- felszerelve menedékhellyel a szélsőséges időjárás és a ragadozók ellen, és ha szükséges, megfelelő itatóvályúkkal.4. Az állomány sűrűsége nem haladhatja meg a hasznosítható terület egy négyzetméterére számítva a kilenc tojótyúkot.Azonban, ha a hasznosítható terület földes padozatú, a tagállamok 2011. december 31-ig a rendelkezésre álló terület egy négyzetméterére számított 12 tyúkos állománysűrűséget engedélyezhetnek azokban a létesítményekben, amelyekben 1999. augusztus 3-án még ezt a rendszert alkalmazzák.(2) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben megállapított minimumkövetelményeket 2007. január 1-jétől minden alternatív rendszerre alkalmazzák.II. FEJEZETA fel nem javított ketreces rendszerekben történő tenyésztésre vonatkozó rendelkezések5. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy 2003. január 1-jétől az ebben a fejezetben említett minden ketrecrendszer legalább az alábbi követelményeknek megfelel:1. tyúkonként legalább 550 cm2 méretű, korlátozás nélkül használható ketrecterületet kell minden egyes tojótyúk számára biztosítani, vízszintes síkban mérve, nem számítva a takarmányveszteség mérséklésére kialakított peremeket, amelyek csökkenthetik a rendelkezésre álló területet;2. korlátozás nélkül használható etetővályúról kell gondoskodni. Ennek legalább 10 cm hosszúnak kell lennie, megszorozva a ketrecben lévő tyúkok számával;3. amennyiben szelepes vagy csészés itató nem áll rendelkezésre, mindegyik ketrecnek ugyanolyan hosszúságú folyamatos itatócsatornával kell rendelkeznie, mint a 2. pontban említett etetővályú. Amennyiben itatópontokat szereltek be, ketrecenként legalább két szelepes vagy két csészés itatónak kell elérhetőnek lenni;4. a ketrecek magasságának területük legalább 65 %-án legalább 40 cm-nek kell lennie, de sehol sem lehet 35 cm-nél kevesebb;5. a ketrecek padozatát úgy kell kialakítani, hogy az állatok mindkét lábának minden előrenéző karmát megfelelően megtámassza. A padló lejtése legfeljebb 14 % vagy 8 % lehet. Azoknál a padozatoknál, ahol nem négyszögletes dróthálót használnak, a tagállamok engedélyezhetnek meredekebb lejtést;6. a ketreceket megfelelő karomkoptató eszközökkel kell fel szerelni.(2) A tagállamok biztosítják, hogy az e fejezetben említett ketrecekben a tenyésztést 2012. január 1-jei hatállyal betiltják. Továbbá az e fejezetben említett ketrecek 2003. január 1-jei hatállyal nem építhetők és nem állíthatók üzembe első alkalommal.III. FEJEZETA feljavított ketrecekben történő tartásra vonatkozó rendelkezések6. cikkA tagállamok biztosítják, hogy 2002. január 1-je után az ebben a fejezetben említett minden ketrec megfelel legalább az alábbi követelményeknek:1. a tojótyúkok részére biztosítani kella) tyúkonként legalább 750 cm2 ketrecterületet, amelyből 600 cm2 hasznosítható; a ketrec magasságának, ami nem a hasznosítható terület fölött van, legalább 20 cm-nek kell lennie minden ponton, továbbá a ketrec összterülete nem lehet 2000 cm2-nél kevesebb;b) egy fészket;c) olyan almot, hogy csipegetni és kapirgálni tudjanak;d) tyúkonként legalább 15 cm-es megfelelő ülőrudat;2. korlátozás nélkül használható etetővályúról kell gondoskodni. Az etetővályúnak legalább 12 cm hosszúnak kell lennie, megszorozva a ketrecben lévő tyúkok számával;3. mindegyik ketrecnek rendelkeznie kell a csoport méretének megfelelő itatórendszerrel; amennyiben szelepes itatók állnak rendelkezésre, legalább két szelepes vagy két csészés itatónak kell elérhetőnek lennie minden egyes tyúk számára;4. a tyúkok ellenőrzésének, elhelyezésének és kitelepítésének megkönnyítésére legalább 90 cm széles folyosónak kell lennie a ketrecsorok között, továbbá, legalább 35 cm térköznek kell lennie az épület padozata és az alsó ketrecsor között;5. a ketreceket megfelelő karomkoptató eszközökkel kell ellátni.IV. FEJEZETZáró rendelkezések7. cikkA tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó létesítményeket az illetékes hatóságok nyilvántartásba veszik, és olyan megkülönböztető számmal látják el, amely az emberi fogyasztásra forgalomba hozott tojások nyomon követését lehetővé teszi.Az e cikk végrehajtására hozott intézkedéseket 2002. január 1-je előtt kell meghatározni, a 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően.8. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az illetékes hatóság vizsgálatokat végezzen ezen irányelv rendelkezései betartásának ellenőrzésére. Ezek a vizsgálatok elvégezhetők más célból tartott ellenőrzések alkalmával is.(2) A 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározandó időponttól kezdődően a tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak az (1) bekezdésnek megfelelően elvégzett vizsgálatokról. A Bizottság e jelentések összefoglalóit továbbítja az Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz.(3) A Bizottság a 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően 2002. január 1-je előtt javaslatokat tesz a következők harmonizálására:a) az (1) bekezdésben említett vizsgálatok;b) a (2) bekezdésben említett jelentések formája és tartalma, valamint benyújtásának gyakorisága.9. cikk(1) Amennyiben ezen irányelv követelményeinek egységes alkalmazása szükségessé teszi, a Bizottság állat-egészségügyi szakértői az illetékes hatóságokkal együttműködve:a) ellenőrizhetik, hogy a tagállamok az említett követelményeknek megfelelnek-e;b) helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek annak biztosítására, hogy a vizsgálatokat ezen irányelvnek megfelelően végzik.(2) Az a tagállam, amelynek területén vizsgálatot végeznek, a Bizottság állat-egészségügyi szakértőinek feladataik teljesítéséhez minden szükséges segítséget megad. Az ellenőrzések eredményét a végleges jelentés kidolgozása és továbbítása előtt az érintett tagállam illetékes hatóságával meg kell vitatni.(3) Az érintett tagállam illetékes hatósága megteszi az ellenőrzések eredményeinek figyelembevételéhez szükséges intézkedéseket.(4) Ezen cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, szükség esetén, a 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.10. cikkA Bizottság legkésőbb 2005. január 1-jéig – az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleménye alapján – jelentést nyújt be a Tanácsnak a tojótyúkok tenyésztésének különböző rendszereiről, és különösen az ezen irányelv által érintett rendszerekről, figyelembe véve a különböző rendszerek kórtani, tenyésztéstechnikai, élettani és etológiai vonatkozásait, valamint egészségügyi és környezeti hatásait.A jelentés kidolgozásakor a különböző rendszerek társadalmi és gazdasági vonatkozásaival, valamint a Közösség gazdasági partnereire gyakorolt hatásával kapcsolatos tanulmányt is alapul kell venni.Továbbá azt, a jelentés következtetéseit, valamint a Kereskedelmi Világszervezettel folytatott tárgyalások eredményét figyelembe vevő megfelelő javaslatokkal kell kísérni.A Tanács ezekről a javaslatokról a benyújtásuktól számított 12 hónapon belül minősített többséggel határoz.11. cikk(1) Amennyiben az e cikkben meghatározott eljárást kell követni, az ügyet az elnök – saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére – késedelem nélkül a 68/361/EGK határozat [6] által felállított Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság") elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghoznia. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság meghozandó intézkedésekről késedelem nélkül javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el, és azonnal végrehatja azokat, kivéve ha a Tanács az említett intézkedéseket egyszerű többséggel elvetette.12. cikkA 88/166/EGK irányelv 2003. január 1-jétől kezdődően hatályát veszti.13. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, beleértve a szankciókat is, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A Szerződés általános szabályainak tiszteletben tartása mellett, a tagállamok a területükön, a tojótyúkok védelmére az ezen irányelvben előirányzottaknál szigorúbb rendelkezéseket is fenntarthatnak, vagy alkalmazhatnak. Minden ilyen intézkedésről tájékoztatják a Bizottságot.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.14. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.15. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt, Brüsszelben, 1999. július 19-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Hemilä[1] HL C 157., 1999.6.4., 8. o.[2] HL C 128., 1999.5.7., 78. o.[3] HL C 101., 1999.4.12.[4] HL L 74., 1988.3.19., 83. o.[5] HL L 221., 1998.8.8., 23. o.[6] HL L 255., 1968.10.18., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 98/58/EK irányelv mellékletének vonatkozó rendelkezésein túlmenően az alábbi követelményeket kell alkalmazni:1. A tyúkokat a tulajdonosnak vagy a tyúkokért felelős személynek naponta legalább egy alkalommal meg kell vizsgálnia.2. A zajszintet a minimumra kell csökkenteni. Az állandó vagy hirtelen zajt kerülni kell. A szellőztető-, etető- vagy más berendezéseket úgy kell kialakítani, elhelyezni, működtetni és karbantartani, hogy a lehető legkisebb zajjal járjanak.3. Minden épületben olyan fényerőt kell biztosítani, hogy minden tyúk láthassa a többi tyúkot, és ők is láthatók legyenek, szemrevételezhessék környezetüket, és természetes tevékenységüket folytathassák. Ha természetes fény van, a fény behatolását lehetővé tevő nyílásokat úgy kell elhelyezni, hogy a fény eloszlása a helyiségen belül egyenletes legyen.A beólazás első napjai után a világítási rendszernek olyannak kell lennie, hogy az egészségügyi és a viselkedésbeli problémákat megelőzze. Ennek megfelelően 24 órás ritmust kell követnie, és egy irányértékként körülbelül a nap egyharmadát kitevő zavartalan sötét időszakot is tartalmaznia kell a tyúkok pihenése, valamint az olyan problémák elkerülése érdekében, mint az ellenálló képesség csökkenése és a szemrendellenességek. Megfelelő időtartamú félhomályos időszakot kell biztosítani, amikor a fényt csökkentik, hogy a tyúkok háborítatlanul és sérülésektől mentesen elülhessenek.4. Az épületeknek, berendezéseknek, illetve eszközöknek azt a részét, amely a tyúkokkal érintkezésbe kerül, rendszeresen alaposan meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, valamint minden alkalommal, amikor a tyúkokat kitelepítik, és mielőtt új tyúkszállítmány érkezik. Amikor a ketrecekben állatok vannak, a felületet és az összes berendezést megfelelően tisztán kell tartani.Az ürüléket szükség szerinti gyakorisággal, az elhullott állatokat pedig naponta kell eltávolítani.5. A ketreceket a tyúkok szökésének megelőzéséhez megfelelően fel kell szerelni.6. A két vagy több ketrecsort tartalmazó helyiségeknek olyan eszközökkel kell rendelkezniük, vagy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik a ketrecsorok akadálytalan ellenőrzését, valamint megkönnyítik a tyúkok eltávolítását a ketrecből.7. A ketrecek ajtaját úgy kell megtervezni, és annak olyan szélesnek kell lennie, hogy egy kifejlett tyúk kivétele ne okozzon annak felesleges szenvedést vagy maradandó sérülést.8. A 98/58/EK irányelv melléklete 19. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül tilos mindenféle csonkítás.A tollcsipkedés és a kannibalizmus megelőzése érdekében azonban a tagállamok engedélyezhetik a csőrkurtítást, feltéve hogy azt szakképzett személyzet végzi 10 naposnál nem idősebb tojásrakásra szánt csirkéken.--------------------------------------------------