title: A Tanács irányelve (1977. május 17.) a szarvasmarha-brucellózis, -tuberkulózis és -leukózis felszámolására irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977L0391

Hivatalos Lap L 145 , 13/06/1977 o. 0044 - 0047 finn különkiadás fejezet 3 kötet 8 o. 0244  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 18 o. 0144  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 8 o. 0244  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 12 o. 0195  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 12 o. 0195

		A Tanács irányelve(1977. május 17.)a szarvasmarha-brucellózis, -tuberkulózis és -leukózis felszámolására irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről(77/391/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel az állategészségügy területén a Közösség egyik feladata az állatállomány egészségi állapotának javítása és ezáltal az állattartás jövedelmezőbbé tétele, közben az emberek megóvása egyes rájuk fertőző betegségektől;mivel ezen intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a tagállamok közötti friss hús- vagy élőállat-kereskedelem korlátainak felszámolásához, amelyek az állategészségügyi helyzet különbségeinek tulajdoníthatók;mivel az ezt célzó közösségi kezdeményezéseknek kezdetben bizonyos olyan betegségekre kell összpontosítaniuk, amelyek ellen azonnali cselekvés lehetséges; mivel ez a brucellózis, a tuberkulózis és a leukózis esetében igaz;mivel amennyiben a javasolt intézkedések a szerződés 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megállapított célokat szándékoznak megvalósítani, akkor ezek közös intézkedéseket képeznek a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1970. április 21-i 729/70/EGK tanácsi rendelet [3] 6. cikkének (1) bekezdése értelmében;mivel amennyiben a Közösség hozzájárul a közös intézkedések finanszírozásához, akkor olyan helyzetben kell lennie, hogy megbizonyosodhasson arról, hogy a tagállamok által az ezen intézkedések végrehajtása érdekében elfogadott rendelkezések hozzájárulnak céljai eléréséhez; mivel e célból rendelkezést kell hozni a tagállamok és a Bizottság között a 68/361/EGK határozat [4] által létrehozott Állategészségügyi Állandó Bizottság keretén belül történő szoros együttműködést létrehozó eljárásról,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz irányelv célja a közösségi szarvasmarha-állomány egészségi állapotának közösségi intézkedéssel történő javítása a brucellózis- és tuberkulózismentesítés meggyorsításával vagy fokozásával, valamint a leukózis elleni mentesítéssel.1. FEJEZET A brucellózisra, a tuberkulózisra és a leukózisra vonatkozó technikai rendelkezések2. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában azok a tagállamok, amelyekben a szarvasmarha-állományok szarvasmarha-brucellózissal fertőzöttek, a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételek szerint terveket dolgoznak ki területükön e betegség megszüntetésének meggyorsítására.(2) a) A szarvasmarha-brucellózis megszüntetésének meggyorsítására szolgáló terveket úgy kell kidolgozni, hogy befejezésüket követően az állományokat "hivatalosan brucellózismentes" osztályba sorolják az e területen érvényes közösségi rendelkezések és különösen a legutóbb a 75/379/EGK irányelvvel [5] módosított, a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvvel [6] összhangban.b) A terveknek fel kell sorolniuk a szarvasmarha-brucellózis elleni mentesítés meggyorsítására és fokozására végrehajtandó intézkedéseket, és meg kell határozniuk a betegség leküzdésére és megelőzésére vonatkozó intézkedéseket.(3) A tagállamok jelentik a Bizottságnak:a) az ellenőrzési intézkedések alá vont állományok százalékos arányát és összlétszámát, valamint a szarvasmarha-brucellózissal igazoltan fertőzött állományokat;b) azon állatok teljes létszámát:- amelyeket az ellenőrzési intézkedések érintenek,- amelyek brucellózisra gyanúsak vagy fertőzöttnek tekintendők,- amelyek fertőzöttek,- amelyeket levágtak;c) a bevezető mentesítési programok és a gyorsított tervek tervezett időtartamát;d) a gyorsított tervek hatékony végrehajtásának ellenőrzésére alkalmazott módszert;e) a szarvasmarha-brucellózis elleni mentesítésére elkülönített nemzeti költségvetési előirányzatokat és az előirányzatok részletes bontását.Az a), b) és e) pontban említett információkat közölni kell a gyorsított intézkedések alkalmazását megelőző három évről, majd azt követően évente.(4) A szarvasmarha-brucellózistól mentes állományokkal rendelkező tagállamok értesítik a Bizottságot a betegség ismételt felbukkanásának megelőzésére végrehajtott intézkedésekről.3. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában azok a tagállamok, amelyekben az állományok szarvasmarha-tuberkulózissal fertőzöttek, a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételek szerint terveket dolgoznak ki területükön e betegség megszüntetésének meggyorsítására.(2) a) A szarvasmarha-tuberkulózis elleni mentesítés meggyorsítására szolgáló terveket úgy kell kidolgozni, hogy befejezésüket követően az e területen érvényes közösségi rendelkezések és különösen a 64/432/EGK tanácsi irányelvvel összhangban az állományok "hivatalosan tuberkulózis-mentes" osztályba sorolják.b) A terveknek fel kell sorolniuk a szarvasmarha-tuberkulózis elleni mentesítés meggyorsítására és fokozására vagy befejezésére végrehajtandó intézkedéseket és meg kell határozniuk a betegség leküzdésére és megelőzésére vonatkozó intézkedéseket.(3) A tagállamok jelentik a Bizottságnak:a) az ellenőrzési intézkedések alá vont állományok százalékos arányát és összlétszámát, valamint a szarvasmarha-tuberkulózissal igazoltan fertőzött állományokat;b) azon állatok teljes létszámát:- amelyeket az ellenőrzési intézkedések érintenek,- amelyek szarvasmarha-tuberkulózisra gyanúsak vagy fertőzöttnek tekintendők,- amelyek fertőzöttek,- amelyeket levágtak;c) a bevezető mentesítési programok és a gyorsított tervek tervezett időtartamát;d) a gyorsított tervek hatékony végrehajtásának ellenőrzésére alkalmazott módszereket;e) a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására elkülönített nemzeti költségvetési előirányzatokat és az előirányzatok részletes bontását.Az a), b) és e) pontban említett információkat közölni kell a gyorsított intézkedések alkalmazását megelőző három évről, majd azt követően évente.(4) A szarvasmarha-tuberkulózistól mentes állományokkal rendelkező tagállamok értesítik a Bizottságot a betegség ismételt felbukkanásának megelőzésére végrehajtott intézkedésekről.4. cikkEzen irányelv alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek megállapították a szarvasmarhák leukózisának jelenlétét területükön, terveket dolgoznak ki a betegség felszámolására.A terveknek intézkedéseket kell meghatározniuk e betegség leküzdésére.A szarvasmarha-állományok leukózis mentességét igazoló tesztek vagy módszerek a legutóbb a 75/64/EGK határozattal [7] módosított, a tenyésztési vagy termelési célból importált szarvasmarhákra a leukózis megelőzése érdekében különleges egészségügyi garanciák alkalmazására a Németországi Szövetségi Köztársaság felhatalmazásáról szóló, 1973. január 23-i 73/30/EGK bizottsági határozatban [8] meghatározott tesztek és módszerek, vagy a 11. cikkben meghatározott eljárással jóváhagyott bármely más teszt vagy módszer.A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak, annak kérésére, a tervek végrehajtására vonatkozó valamennyi információt.2. FEJEZET Közös és pénzügyi rendelkezések5. cikkAmennyiben a Szerződés 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott célok elérését szolgálják, az 1. fejezetben előírt intézkedéseknek közös intézkedéseket kell képezniük a 729/70/EGK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének értelmében.6. cikk(1) A közös intézkedések végrehajtási ideje három év.(2) Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap, a továbbiakban "az alap" háromévi becsült teljes hozzájárulása a közös intézkedések költségeihez 130 millió elszámolási egység.7. cikk(1) A 2., 3. és 4. cikk szerint hozott intézkedésekre vonatkozó tagállami költségek a 6. cikkben jelzett mértékig támogatásra jogosultak az alap Orientációs Részlegéből.(2) Az alap Orientációs Részlege tehenenként 60 elszámolási egységet és a teheneken kívüli más szarvasmarhafélék esetében 30 elszámolási egységet fizet a tagállamoknak az 1. fejezetben említett intézkedések alapján levágott állatok után.(3) E cikk részletes alkalmazási szabályait a 729/70/EGK rendelet 13. cikkében meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni.(4) A tagállamok által hozott intézkedések nem jogosultak közösségi pénzügyi támogatásra, amennyiben az azokra vonatkozó rendelkezések tekintetében a 9. cikkel összhangban nem született kedvező döntés.8. cikk(1) A kifizetési kérelmeknek a naptári év során a tagállamokban végrehajtott vágásokra kell vonatkozniuk, és a kérelmeket a következő év július 1-jéig kell benyújtani a Bizottságnak.(2) Az alapból támogatás folyósításáról a 729/70/EGK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban határoznak.(3) E cikk részletes alkalmazási szabályait a 729/70/EGK rendelet 13. cikkében meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni.9. cikk(1) A tagállamok a 2. és 3. cikkben előírt terveket és a 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint a 3. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontjában megkövetelt információkat azok végrehajtása előtt, ezen irányelv hatályba lépését követő három hónapon belül, azt követően pedig évente továbbítják a Bizottságnak. A 4. cikkben előírt terveket a tagállamok évente továbbítják a Bizottságnak, és a tervek végrehajtását megelőzően azon tagállamok esetében, amelyek tervet még nem készítettek.(2) A Bizottság megvizsgálja az (1) bekezdéssel összhangban továbbított terveket abból a célból, hogy meghatározza, azok összhangban állnak-e ezen irányelvvel és figyelembe veszik-e annak céljait, valamint megfelelnek-e a közösségi pénzügyi hozzájárulás feltételeinek. Bármely terv kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság benyújt egy határozattervezetet az Állategészségügyi Állandó Bizottságnak. A bizottság az elnöke által meghatározott határidőn belül a 11. cikkben meghatározott eljárás szerint nyilvánít véleményt. A pénzügyi szempontokról az alap bizottságával kell tanácskozni.10. cikkA Bizottság rendszeres helyszíni ellenőrzéseket végez állat-egészségügyi szempontból annak ellenőrzésére, hogy a terveket végrehajtják-e.A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket ezen ellenőrzések elősegítésére, és különösen biztosítják, hogy a szakértőket ellátják az általuk kért valamennyi olyan információval és dokumentációval, amelyek a tervek végrehajtásának értékeléséhez szükségesek.Az e cikkben foglaltak végrehajtásához szükséges rendelkezéseket, különös tekintettel az első bekezdésben említett ellenőrzések gyakoriságára és elvégzésük módszerére, az állat-egészségügyi szakértők kinevezését és jelentéseik készítésekor az általuk követendő eljárást meghatározó szabályokat a 11. cikkben megállapított eljárásösszhangban állapítják meg.11. cikk(1) Amennyiben az e cikkben meghatározott eljárást kell követni, akkor az ügyet az elnök a saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére az Állategészségügyi Állandó Bizottság, a továbbiakban "a bizottság" elé terjeszti.(2) A bizottságon belül a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően súlyozzák. Az elnök nem szavazhat.(3) A Bizottság képviselője előterjeszti az elfogadásra szánt intézkedések tervezetét. A bizottság az elnöke által a vizsgált kérdés sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít az intézkedésekről. A bizottság csak abban az esetben nyilváníthat véleményt, ha az legalább 41 támogató szavazatot kap.(4) Ha az intézkedések összhangban vannak a bizottság véleményével, a Bizottság elfogadja, és azonnal végrehajtja azokat. Ha azok nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy nem nyilvánítottak véleményt, akkor a Bizottság haladéktalanul javaslatot nyújt be a Tanácsnak az elfogadandó intézkedésekről. A Tanács minősített többséggel fogadja el az intézkedéseket.Ha a javaslatok Tanács elé terjesztését követő három hónapon belül a Tanács semmilyen intézkedést nem fogadott el, a Bizottság elfogadja, és azonnal alkalmazza a javasolt intézkedéseket, kivéve azt az esetet, ha a Tanács ezen intézkedéseket egyszerű többséggel elutasította.12. cikkA 11. cikket 1981. június 21-ig kell alkalmazni.13. cikkA Tanács a Bizottság javaslata alapján és 1977. augusztus 1. előtt elfogadja az azon szempontokra vonatkozó rendelkezéseket, amelyeknek a 2., 3. és 4. cikkben említett nemzeti mentesítési terveknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy jogot nyerjenek a Közösség pénzügyi támogatására.14. cikkA tagállamok a 13. cikkben említett rendelkezések hatályba lépésére meghatározott napon hatályba léptetik az ahhoz szükséges törvényeket, rendeleteket és közigazgatási rendelkezéseket, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek.15. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1977. május 17-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Silkin[1] HL C 6., 1977.1.10., 13. o.[2] HL C 56., 1977.3.7., 28. o.[3] HL L 94., 1970.4.28., 13. o.[4] HL L 255., 1968.10.28., 23. o.[5] HL L 172., 1975.7.3., 17. o.[6] HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.[7] HL L 21., 1975.1.28., 20. o.[8] HL L 77., 1973.3.26., 40. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 96/96/EK irányelve (1996. december 20.) a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0096

Hivatalos Lap L 046 , 17/02/1997 o. 0001 - 0019

		A Tanács 96/96/EK irányelve(1996. december 20.)a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],(1) mivel a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 77/143/EGK 1976. december 29-i tanácsi irányelvet [4] többször jelentősen módosították; mivel az irányelv újabb módosítása szükséges, a közérthetőség kedvéért egységes szerkezetbe kell foglalni;(2) mivel a közös közlekedéspolitika keretében szükséges, hogy a Közösség területén a közúti közlekedés a lehető legkedvezőbb körülmények között történhessen a biztonság és az egyes tagállamok fuvarozási vállalkozásaira kötelező versenyfeltételek szempontjából is;(3) mivel a növekvő közúti forgalom és az ebből származó növekvő veszély és terhelés minden tagállamot hasonló jellegű és súlyosságú biztonsági problémák elé állít;(4) mivel jelenleg a vizsgálati szabványok és eljárások tagállamonként eltérőek és hatást gyakorolnak a megvizsgálandó, a tagállamokban üzemeltetett járművek biztonságának és környezetbarát voltának egyenértékűségére; mivel a jelenlegi helyzet egyébként az egyes tagállamok fuvarozási vállalkozásai közötti versenyre irányadó feltételekre is zavaró hatással lehet;(5) mivel ebből adódik annak szükségessége, hogy e vizsgálatok gyakoriságát és a kötelező vizsgálati szempontokat a lehető legnagyobb mértékben összehangolják egymással;(6) mivel a gépjárművek üzemi élettartamuk alatti vizsgálatainak viszonylag egyszerűnek, gyorsnak és költségkímélőnek kell lenniük;(7) mivel ezért a II. mellékletben felsorolt tételek vizsgálatára irányadó közösségi minimális előírásokat és eljárásokat külön irányelvekben kell megállapítani;(8) mivel az egyes irányelvekkel nem szabályozott tételekre átmeneti intézkedésként az egyes államok előírásai továbbra is érvényesek;(9) mivel a külön irányelvekben megállapított irányelveket és eljárásokat gyorsan a műszaki haladáshoz kell igazítani; az ehhez szükséges intézkedések végrehajtásának megkönnyítésére egy eljárást kell bevezetni egy, az időszakos műszaki vizsgálatnak a műszaki haladáshoz történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság keretében a tagállamok és a Bizottság közötti szorosabb együttműködésre;(10) mivel a vizsgálóberendezések és eljárások sokfélesége miatt a Közösségben jelenleg korai lenne a fékberendezéseknél a nyomásbeállításra és a felépülési időre stb. értékeket megállapítani;(11) mivel az irányelv további módosításai várhatóak a jövőben, hogy az egységesebb és tökéletesebb vizsgálati eljárásokat annak részévé tegyék;(12) mivel az egységes vizsgálati eljárások és gyakorlatok bevezetéséig a tagállamok elbírálásától függ, hogy alkalmazzák-e az addig is követett eljárásaikat annak megállapítására, hogy a szóban forgó járművek fékrendszerei megfelelnek-e a fékekkel szemben támasztott követelményeknek;(13) mivel a tagállamoknak a fennhatóságuk alá tartozó területeken biztosítaniuk kell a járművek időszakos műszaki vizsgálatának jó minőségét és eljárását;(14) mivel a Bizottságnak ellenőriznie kell ennek az irányelvnek a gyakorlati alkalmazását, és rendszeres időközönként be kell számolnia az elért eredményekről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak;(15) mivel minden, a gépjárművek időszakos műszaki vizsgálatával foglalkozó érintettnek az a nézete, hogy a vizsgálati eljárások, és különösen az a kérdés, hogy a vizsgálatot üres, részben megrakott vagy teljesen megrakott járműveken végzik, a fékberendezések megbízhatóságával kapcsolatos megítélésüket befolyásolja;(16) mivel a egyes gépjárműtípusok fékerő-referenciaértékeinek megállapítása különböző terheltségi állapotokban megkönnyítené a megbízhatóság megítélését; mivel ez az irányelv alternatívaként a jármű-kategória minimális hatásértékei betartásának vizsgálatához megengedi az ilyen eljárás szerinti vizsgálatot;(17) mivel a fékberendezések tekintetében ez az irányelv főleg azokra a járművekre érvényes, amelyekre a típusjóváhagyást a 71/320/EGK [5] irányelv szerint adták ki, bizonyos járműtípusok azonban nemzeti előírások szerint lettek engedélyezve, amelyek ennek az irányelvnek a feltételeitől eltérhetnek;(18) mivel a tagállamok a fékberendezés vizsgálatának hatókörét más, az ebben az irányelvben nem szereplő járműtípusokra és vizsgálati tételekre is kiterjeszthetik;(19) mivel a tagállamok a fékberendezés vizsgálatát szigorúbbá tehetik, vagy a vizsgálatok gyakoriságát növelhetik;(20) mivel ennek az irányelvnek a célja a rendszeres kipufogógáz-vizsgálatokkal a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásának egész élettartamuk alatt alacsony szinten tartása, és annak biztosítása, hogy kivonják a forgalomból azokat a járműveket, amelyek a legsúlyosabb mértékben szennyezik a környezetet mindaddig, amíg nem tartják őket megfelelően karban;(21) mivel a rossz beállítás és a motor nem megfelelő karbantartása nemcsak a motorra káros, hanem a környezetre is, mert a szennyezés és az üzemanyag-fogyasztás növekedéséhez vezet; mivel fontos, hogy a környezetbarát közlekedést fejlesszék;(22) mivel a sűrítéses gyújtású (dízel-) motoroknál a kipufogógáz átlátszatlanságának mérése elegendő mutató a jármű karbantartási állapotára a szennyezőanyag-kibocsátás vonatkozásában;(23) mivel a külső gyújtású (benzin-) motoroknál a szén-monoxid-kibocsátás mérése üresjáratban a kipufogásnál elegendő mutató a jármű karbantartási állapotára a szennyezőanyag-kibocsátás vonatkozásában;(24) mivel a kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatnál a nem rendszeresen karbantartott járművek nagy arányban a szennyezőanyag kibocsátásukra előírt értékek túllépése miatt nem felelnek meg;(25) mivel a lambda-szonda-vezérlésű háromutas katalizátoros modern kipufogógáz-vezérlő rendszerekkel felszerelt benzinüzemű gépjárművek rendszeres kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatának kritériumai szigorúbbak kell, hogy legyenek, mint a hagyományos járműveknél előírt kritériumok;(26) mivel a tagállamok adott esetben egyes muzeális jellegű gépjárműveket kivehetnek az irányelv hatálya alól; mivel ezekre a járművekre saját vizsgálati előírásokat állapíthatnak meg; mivel ez a lehetőség nem eredményezhet szigorúbb előírásokat, mint amelyeknek a járműnek eredetileg is meg kellett felelnie;(27) mivel lehetséges kell, hogy legyen ennek az irányelvnek hozzáigazítása a jövőbeli járműgyártási fejlesztésekhez, amelyek a műszaki vizsgálatot megkönnyítik, illetve a vizsgálati eljárásoknál elért haladáshoz, amely a járművek használatának feltételeit jobban tükrözi;(28) mivel a 92/6/EGK irányelv [6] előírja a sebességkorlátozó beépítését és használatát bizonyos jármű-kategóriákra;(29) mivel a sebességkorlátozó eszközök hatékonyabb ellenőrzésének technológiai kifejlesztéséig az időszakos műszaki vizsgálat során ezeknek az eszközöknek legalább bizonyos részeit vizsgálatok sorának kell alávetni, ha ez lehetséges;(30) mivel jelenleg a tagállamok kötelessége az általuk célszerűnek ítélt eszközökkel megállapítani, hogy a sebességkorlátozó kifogástalanul működik-e; mivel kellő időben szándékoznak a vizsgálati előírásokat és eljárásokat összehangolni egymással;(31) mivel a Bizottságnak az üzemeltetési tapasztalatokat a sebességkorlátozó kifogástalan működését illetően értékelnie kell, és erről jelentést kell tennie a Tanácsnak; mivel a jelentés eredményei a sebességkorlátozóra vonatkozó szabályok módosításához tett javaslatokhoz szolgálnak alapul;(32) mivel a taxikra és betegszállító kocsikra hasonló műszaki követelmények érvényesek, mint a személygépkocsikra; mivel a megvizsgálandó tételek hasonlóak, de a vizsgálatok gyakorisága eltérő;(33) mivel az irányelv által érintett területre várható hatások tekintetében és a szubszidiaritás elvének figyelembevételével az ebben az irányelvben előirányzott közösségi intézkedések szükségesek az időszakos műszaki vizsgálatra vonatkozó szabályok összehangolásának elérésére, hogy elkerüljék a fuvarozási vállalkozások közötti verseny torzulásait és biztosítsák a járművek előírás szerinti ellenőrzését és karbantartását; mivel ezeket a célokat az egyes tagállamok önmagukban nem tudják megfelelően elérni;(34) mivel ez az irányelv nem érinti a tagállamok kötelességeit a hatályon kívül helyezett irányelvekben foglalt határidők tekintetében a nemzeti jogaikba történő beillesztésre és az alkalmazás megkezdésére,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETÁltalános rendelkezések1. cikk(1) Minden tagállamban az ott nyilvántartásba vett gépjárműveket, azok pótkocsijait és félpótkocsijait ennek az irányelvnek, és különösen az I. és II. mellékleteknek megfelelően rendszeres időszakos műszaki vizsgálatnak kell alávetni.(2) A megvizsgálandó jármű-kategóriákat, a vizsgálatok gyakoriságát és a megvizsgálandó tételeket az I. és II. mellékletek tartalmazzák.2. cikkAz irányelv szerinti időszakos műszaki vizsgálatot az államnak vagy államilag megbízott köztestületnek vagy olyan szervezeteknek vagy létesítményeknek kell végezniük, amelyeket az állam erre kijelöl, és közvetlenül felügyel, beleértve az erre engedélyezett magánszervezeteket is. Ha az időszakos műszaki vizsgálattal megbízott létesítmények egyidejűleg gépjárműjavító üzemként is tevékenykednek, akkor a tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az objektivitás és a vizsgálatok magas színvonala megmaradjon.3. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy bizonyítható legyen, hogy a járművet olyan műszaki vizsgálatnak vetették alá, amely legalább az ebben az irányelvben rögzített követelményeknek megfelel.Ezeket az intézkedéseket a többi tagállammal és a Bizottsággal is közlik.(2) Minden tagállam elismeri a másik tagállamban kiadott igazolást arról, hogy az ott forgalomba helyezett gépjárművet pótkocsijával vagy félpótkocsijával olyan műszaki vizsgálatnak vetették alá, amely legalább az ebben az irányelvben rögzített követelményeknek megfelel ugyanolyan módon, mintha ezt az igazolást maga az elismerő tagállam adta volna ki.(3) A tagállamok megfelelő eljárásokat alkalmaznak annak biztosítására, amennyiben ez lehetséges, hogy a saját felségterületükön nyilvántartásba vett járművek fékhatása megfeleljen az ebben az irányelvben rögzített követelményeknek.II. FEJEZETKivételek és eltérések4. cikk(1) A tagállamok a fegyveres erők, a rendfenntartó erők és a tűzoltóság járműveit kivehetik ennek az irányelvnek a hatálya alól.(2) A tagállamok a Bizottsággal folytatott konzultációt követően bizonyos járműveket, amelyeket rendkívüli körülmények esetén üzemeltetnek vagy használnak, amelyeket soha vagy csak alig használnak közutakon, beleértve az 1960. január 1-je előtt gyártott muzeális jellegű gépjárműveket is, illetve azokat, amelyeket átmenetileg a forgalomból kivontak, kivehetnek az irányelv hatálya alól, vagy különleges rendelkezések hatálya alá vonhatnak.(3) A tagállamok a Bizottsággal folytatott konzultációt követően a muzeális jellegű gépjárművekre saját vizsgálati előírásokat állapíthatnak meg.5. cikkAz I. és II. mellékletben foglalt előírások ellenére a tagállamok- a első kötelező időszakos műszaki vizsgálat időpontját előbbre hozhatják, és adott esetben vizsgálatot írhatnak elő a jármű nyilvántartásba vétele előtt,- két egymást követő kötelező időszakos műszaki vizsgálat közötti időközt lerövidíthetik,- a fakultatív felszerelés vizsgálatát kötelezően előírhatják,- a megvizsgálandó tételek számát megnövelhetik,- kiterjeszthetik a rendszeres időszakos műszaki vizsgálatot más jármű-kategóriákra,- különleges kiegészítő vizsgálatokat írhatnak elő,- a saját felségterületükön forgalomba helyezett járművekre a fékek minimális hatékonysága tekintetében a II. mellékletben meghatározott értéknél szigorúbb határértékeket állapíthatnak meg, és a vizsgálatokat nagyobb terhelésekkel végezhetik, amennyiben ezek az előírások nem szigorúbbak a jármű eredeti típusjóváhagyásakor meghatározottaknál.6. cikk(1) Az I. és II. mellékletben foglalt rendelkezésektől eltérően a tagállamok legkésőbb 1993. január 1-jéig- későbbi időpontot irányozhatnak elő az első kötelező időszakos műszaki vizsgálatra,- a két egymást követő kötelező időszakos műszaki vizsgálat közötti időközt meghosszabbíthatják,- a megvizsgálandó tételek számát csökkenthetik,- a kötelező időszakos műszaki vizsgálat hatálya alá vont jármű-kategóriát megváltoztathatják,de ez előtt az időpont előtt minden, az I. melléklet 5. szakaszában említett könnyű-haszongépjárművet a kötelező időszakos műszaki vizsgálatnak alá kell vetni az irányelv szerint.Azokban a tagállamokban, amelyekben ezekre a járművekre 1988. július 28. előtt nem volt az ebben az irányelvben foglaltakkal összehasonlítható rendszer a rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra, az 1. bekezdés érvényes 1995. január 1-jéig.(2) Az I. melléklet 6. szakaszában említett személygépkocsikra az (1) bekezdést kell alkalmazni 1994. január 1-jéig.Azokban a tagállamokban, amelyekben erre a jármű-kategóriára 1991. december 31-én még nem volt az ebben az irányelvben foglaltakkal összehasonlítható rendszer a rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra, az (1) bekezdést kell alkalmazni 1998. január 1-jéig.III. FEJEZETZáró rendelkezések7. cikk(1) A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel fogadja el a szükséges egyedi irányelveket, hogy meghatározza a járművek vizsgálatára vonatkozó minimális előírásokat és eljárásokat a II. mellékletben felsorolt tételek vonatkozásában.(2) Az egyedi irányelvekben meghatározott előírásoknak és eljárásoknak a műszaki haladáshoz történő hozzáigazításához szükséges változtatásokat a 8. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.8. cikk(1) A Bizottságot a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló irányelv alapján létrehozott műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság segíti (továbbiakban: "bizottság"); a bizottság a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.(2) A bizottság saját maga határoz ügyrendjéről.(3) A Bizottság képviselője beterjeszti a bizottságnak a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségének figyelembevételével megállapított határidőn belül véleményezi a tervezetet. Olyan döntések esetében, amelyeket a Bizottság javaslatára a Tanácsnak el kell fogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikk (2) bekezdésében meghatározott többséggel hozzák meg. A tagállamok képviselőinek szavazatait a bizottságon belül a fent említett cikk szerint súlyozzák. Az elnök nem szavaz.(4) a) A Bizottság elfogadja a tervezett intézkedéseket, ha ezek a bizottság véleményével összhangban állnak.b) Ha a tervezett intézkedések nem felelnek meg a bizottság véleményének, vagy ha az nem nyilvánított véleményt, a Bizottság késedelem nélkül javaslatot terjeszt be a Tanácsnak a végrehajtandó intézkedésekről. A Tanács minősített többséggel jár el.Ha a Tanács a javaslat benyújtását követő három hónapon belül nem hoz határozatot, a Bizottság elfogadja a javasolt intézkedéseket.9. cikk(1) A Bizottság legkésőbb 1998. december 31-ig jelentést nyújt be a Tanácsnak a személygépkocsik időszakos műszaki vizsgálatának végrehajtásáról a szükséges javaslatokkal, különösen a vizsgálatok gyakoriságára, illetve tartalmára vonatkozóan.(2) A Bizottság legkésőbb három évvel a sebességkorlátozó eszközök rendszeres vizsgálatának bevezetése után megvizsgálja az összegyűjtött tapasztalatok alapján, hogy a vizsgálatok ki tudják-e mutatni a zavarokat vagy az illetéktelen beavatkozásokat a sebességkorlátozó eszközöknél, illetve a szabályozás módosítása szükséges-e.10. cikkA III. melléklet A. részében felsorolt irányelveket a 11. cikkben említett időpontban a tagállamok a III. melléklet B. részében felsorolt átültetési és alkalmazási határidőre vonatkozó kötelezettségeinek sérelme nélkül hatályon kívül helyezik.A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő utalások erre az irányelvre való utalásként érvényesek, és a IV. mellékletben foglalt korrelációs táblázat szerint értendők.11. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. március 9-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az ebben az irányelvben szabályozott vizsgálati rendszer alkalmazására. Ezeknek az intézkedéseknek hatásosnak, arányosnak és visszatartónak kell lenniük.12. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1996. december 20-án.a Tanács részérőlaz elnökS. Barrett[1] HL C 193., 1996.7.4., 5. és 31. o.[2] HL C 39., 1996.2.12., 24. o.[3] Az Európai Parlament 1996. február 29-i véleménye (HL C 78., 1996.3.18., 27. o.), a Tanács 1996. június 18-i közös álláspontja (HL C 248., 1996.8.26., 49. o.) és az Európai Parlament 1996. október 24-i határozata (HL C 347., 1996.11.18.).[4] HL L 47., 1977.2.18., 47. o. Az irányelvet legutóbb a 94/23/EK irányelv módosította (HL L 147., 1994.6.14., 6. o.).[5] A Tanács 1971. július 26-i 71/320/EGK irányelve egyes gépjármű-kategóriák és pótkocsijuk fékberendezéseiről szóló tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 202., 1971.9.6., 37. o.). Az irányelvet legutóbb a 91/422/EGK irányelv módosította (HL L 233., 1991.8.22., 21. o.).[6] A Tanács 1992. február 10-i 92/6/EGK irányelve a sebességkorlátozó Közösségen belüli motoros járművekbe történő beépítéséről és használatáról (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.).--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA MŰSZAKI VIZSGÁLAT ALÁ ESŐ JÁRMŰ-KATEGÓRIÁK ÉS A VIZSGÁLATOK GYAKORISÁGAJármű-kategóriák | A vizsgálatok gyakorisága |1.A gépjárművezetői ülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező, személyszállításra szolgáló gépjárművek | Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente |2.Több mint 3500 kg megengedett össztömegű, áruszállításra szolgáló gépjárművek | Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente |3.Több mint 3500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és nyerges pótkocsik | Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente |4.Taxik, betegszállító járművek | Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente |5.Legfeljebb 3500 kg megengedett össztömegű és legalább négykerekű gépjárművek, amelyek rendesen a közúti áruszállításra szolgálnak, a mezőgazdasági vontatók és munkagépek kivételével | Négy évvel az első használatbavétel után, azután minden második évben |6.A gépjárművezetői ülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező, legalább négykerekű, személyszállításra szolgáló gépjárművek | Négy évvel az első használatbavétel után, azután minden második évben |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETKÖTELEZŐ VIZSGÁLATI TÉTELEKA vizsgálatok legalább az alábbiakban felsorolt tételekre kiterjednek, amennyiben ezek arra a felszerelésre vonatkoznak, amely az érintett tagállamban a vizsgálandó járműre kötelező.Az ebben a mellékletben felsorolt vizsgálatok szemrevételezéssel, a járműrészek kiszerelése nélkül történnek.Amennyiben a jármű az alábbiakban felsorolt vizsgálati tételek szempontjából hibás, a tagállamok illetékes hatóságai egy olyan eljárást határoznak meg, amelynek során a jármű közúti használatának feltételeit egy új műszaki vizsgálat sikeres letételéig megállapítják.AZ 1., 2., 3., 4., 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIÁK JÁRMŰVEI |1.FékrendszerA jármű fékberendezésének időszakos műszaki vizsgálata a következő tételeket tartalmazza. Az ellenőrzéskor megállapított értékeknek, amennyiben ez megvalósítható, a 71/320/EGKirányelv műszaki követelményeivel kell egyenértékűnek lenniük. |Vizsgálati tételek | Hibák okai |1.1.Mechanikai állapot és működés | |1.1.1.Fékpedálforgópont | túl szoroscsapágy kiverődöttkopás/holtjáték túl nagy |1.1.2.A pedál állapota és a fékműködtető berendezés útja | túl nagy út vagy elégtelen tartalék úthossza fékműködtető szabad oldása korlátozotthiányzik a csúszásgátló a fékpedálról, laza vagy simára kopott |1.1.3.Vákuumszivattyú vagy kompresszor és tartályok | a fék hatásos működéséhez szükséges felépülési idő túl nagya figyelmeztető berendezés működésbe lépése után (vagy manométer-kijelzés a veszélyzónában) nincs legalább két fékezéshez elegendő légnyomás vagy vákuumérezhető nyomásesés tapasztalható levegőelszökés miatt vagy hallható levegőszivárgás |1.1.4.Alacsony nyomásra figyelmeztető kijelzés vagy manométer | alacsony nyomásra figyelmeztető kijelzés, illetve manométer rosszul működik vagy hibás |1.1.5.Kézi működtetésű fékszelep | működtetőberendezés eltört vagy hibás, túlzottan kopotta vezérlőszelep hibásan működika működtetőkar bizonytalanul van a szeleporsóra rögzítve, vagy a szeleptest bizonytalanul rögzítetta csatlakozások lazák vagy szivárgás van a rendszerbena működés nem kielégítő |1.1.6.Rögzítőfék, rögzítőfékkar, rögzítőfék-reteszelőkilincs-mű | rögzítőfék-reteszelés nem tart megfelelőentúlzott kopás a kar csapágyazásnál vagy a reteszelőkilincs-műnéltúlzott karúthossz a rossz beállítás miatt |1.1.7.Fékszelepek (lábszelep, tehermentesítő, vezérlőszelepek stb.) | sérült, túlzott levegőszivárgástúlzott olajszivárgás a kompresszorbólbizonytalan rögzítés/szakszerűtlen szereléshidraulikusfékfolyadék-folyás |1.1.8.Csatlakozófejek a pótkocsifékekhez | sérült lezárócsapok vagy önlezáró csatlakoztatószelepbizonytalan rögzítés/szakszerűtlen szereléstúlzott szivárgás |1.1.9.Energiatároló tartály, sűrítettlevegő-tartály | sérült, korrodált, tömítetlena vízmentesítő berendezés nem működikbizonytalan rögzítés/szakszerűtlen szerelés |1.1.10.Fékrásegítő egység, főfékhenger (hidraulikus fékberendezés) | fékrásegítő sérült vagy hatástalanfőfékhenger sérült vagy tömítetlenfőfékhenger nem biztonságosfékfolyadék nem elegendőa főfékhenger tartályának fedele hiányzikfékfolyadék-figyelmeztető lámpa világít vagy hibása fékfolyadékszint-figyelmeztető készülék helytelen működése |1.1.11.Merev fékcsövek | hiba vagy törés veszélyeszivárgás vezetékekből vagy csatlakozófejekbőlsérült vagy túlzottan korrodálthelytelen elhelyezés |1.1.12.Féktömlők | hiba vagy törés veszélyesérülés, kidörzsölődés, a féktömlő túl rövid, megcsavarodottszivárgás tömlőkből vagy csatlakozásokbóla tömlő kidudorodása nyomás alattporozitás |1.1.13.Dob- és tárcsafékbetétek | túlzott kopáselszennyeződtek (olaj, zsír stb.) |1.1.14.Fékdobok, féktárcsák | túlzott kopás, túlzott barázdálódás, repedések, nem megfelelően rögzített vagy eltöröttfékdobok vagy féktárcsák elpiszkolódtak (olaj, zsír stb.)féktartó lapok nem megfelelően rögzítettek |1.1.15.Fékbowdenhuzalok, fékvonórudak, fékkarok, fékrudazatok | bowdenhuzal sérült, összecsomózódotttúlzott kopás vagy túlzott korróziókötél vagy vonórúd-csatlakozás nem megfelelően rögzítettbowdenvezetés sérülta fékberendezés szabad mozgása korlátozottrendellenes kar-, vonórúd- vagy rudazatúthosszak a hibás beállítás vagy túlzott kopás miatt |1.1.16.Fékműködtető készülék (beleértve a rugóerő tárolós féket vagy hidraulikus kerékfékhengereket is) | megrepedt vagy sérültszivárgásbizonytalan rögzítés/szakszerűtlen felszereléstúlzott korrózióa működtetődugattyú vagy membrán túlzott úthosszaporvédő hiányzik vagy erősen sérült |1.1.17.Fékerő-szabályozó szelep | a rudazat sérültrossz beállításmegszorult, nem működikhiányzik |1.1.18.Az automatikus szelep utánállító jelzése | megszorult vagy rendellenes úthossz, túlzott kopás vagy hibás beállításmegsérült |1.1.19.Tartósfék (amennyiben fel van szerelve vagy kötelező) | bizonytalan csatlakozások vagy rögzítéshibás |1.2.Üzemi fék, hatás és hatásosság | |1.2.1.Hatás (fokozatosan növelve a maximális fékerőig) | elégtelen fékerő egy vagy több kerékena fékerő az egyik keréken kisebb, mint az ugyanazon a tengelyen lévő másik keréken mért legnagyobb érték 70 %-a. A közúton történő fékvizsgálat esetén: a jármű túlzott eltérése az egyenes iránytóla fékerő nem növelhető fokozatosan (rángatás)rendellenes időkésedelem bármely keréknél fékezéskortúlzott fékerő-ingadozás az eltorzult féktárcsák vagy ovális fékdobok miatt |1.2.2.Hatásosság | a megengedett maximális tömegre vonatkoztatott vagy nyerges pótkocsi esetén a megengedett tengelyterhelések összegére vonatkoztatott lefékezési arány, ha a következő értékeknél kisebb:minimális fékhatásosság1. kategória: 50 %2. kategória: 43 %3. kategória: 40 %4. kategória: 50 %5. kategória: 45 %6. kategória: 50 %vagya fékerő a jármű gyártója által a járműtengelyremegadott referenciaérték alatt van |1.3.Biztonsági fék, hatás és hatásosság (ha külön berendezés) | |1.3.1.Hatás | fékek az egyik oldalon nem működneka fékerő az egyik keréken az ugyanazon a tengelyen lévő másik keréken mért legmagasabb érték 70 %-ánál kevesebba fékerő nem változik fokozatosan (rángatás)az automatikus fékrendser a pótkocsin nem működik |1.3.2.Hatásosság | minden jármű-kategóriára a fékezettségi arány az 1.2.2. pont szerinti üzemi fékhatás 50 %-ánálkisebb, a megengedett maximális tömegre vagy nyerges pótkocsik esetén a megengedett tengelynyomások összegére vonatkoztatva |1.4.Rögzítőfék, hatás és hatásosság | |1.4.1.Hatás | a fék egyik oldalon nem működik |1.4.2.Hatásosság | minden jármű-kategóriára a fékezettségi arány kisebb mint 16 % a megengedett maximális tömegre, vagy gépjárműveknél kisebb mint 12 % a jármű kombinációs maximális megengedett tömegére, mindenkor a nagyobbik érték érvényes |1.5.Tartósfék- vagy kipufogófék-hatás | fékhatás nem változik folyamatosanhibás |1.6.Blokkolásgátló | a blokkolásgátló-figyelmeztető készülék hibásan működikhibás |AZ 1., 2. ÉS 3. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI | A 4., 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI |2.Kormányberendezés és kormánykerék | 2.Kormányberendezés |2.1.Mechanikus állapot2.2.Kormánykerék2.3.Kormányholtjáték2.4.Kerékcsapágyak | 2.1.Mechanikus állapot2.2.Kormányholtjáték2.3.Kormányrendszer összeköttetései |3.Kilátási viszonyok | 3.Kilátási viszonyok |3.1.Látómező3.2.Üveg állapota3.3.Visszapillantó tükrök3.4.Szélvédőtörlők3.5.Szélvédőmosók | 3.1.Látómező3.2.Üveg állapota3.3.Visszapillantó tükrök3.4.Szélvédőtörlők3.5.Szélvédőmosók |4.Világítás, fényvisszaverők és elektromos berendezések | 4.Világítóberendezések |4.1.Távolsági és tompított fényszórók4.1.1.Állapot és működés4.1.2.Beállítás4.1.3.Kapcsolók4.1.4.Észlelhetőség | 4.1.Távolsági és tompított fényszórók4.1.1.Állapot és működés4.1.2.Beállítás4.1.3.Kapcsolók |4.2.Oldalsó helyzetjelző lámpák és hátsó méretjelző lámpák4.2.1.Állapot és működés4.2.2.Szín és észlelhetőség | 4.2.Lencsék állapota és működése, szín és észlelhetőség az alábbiaknál4.2.1.Oldalsó helyzetjelző lámpák és hátsó lámpák4.2.2.Féklámpák4.2.3.Irányjelző lámpák4.2.4.Hátrameneti lámpák4.2.5.Ködlámpák4.2.6.Hátsó rendszámtábla világítása4.2.7.Hátsó fényvisszaverők4.2.8.Elakadást jelző lámpák |4.3.Féklámpák4.3.1.Állapot és működés4.3.2.Szín és észlelhetőség | |4.4.Irányjelző lámpák4.4.1.Állapot és működés4.4.2.Szín és észlelhetőség4.4.3.Kapcsolók4.4.4.Villogási gyakoriság | |4.5.Első és hátsó ködlámpa4.5.1.Elhelyezés4.5.2.Állapot és működés4.5.3.Szín és észlelhetőség | |4.6.Hátrameneti lámpa4.6.1.Állapot és működés4.6.2.Szín és észlelhetőség | |4.7.Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa | |4.8.Fényvisszaverőkállapot és szín | |4.9.Visszajelző lámpák | |4.10.Elektromos összeköttetések a vontató jármű és a pótkocsi vagy nyerges pótkocsi között | |4.11.Elektromos vezetékek | |5.Tengelyek, kerekek, gumiabroncsok és felfüggesztés | 5.Tengelyek, kerekek, gumiabroncsok és felfüggesztés |5.1.Tengelyek | 5.1.Tengelyek |5.2.Kerekek és gumiabroncsok | 5.2.Kerekek és gumiabroncsok |5.3.Felfüggesztés | 5.3.Felfüggesztés |6.Alváz és az alvázra erősített részek | 6.Alváz és az alvázra erősített részek |6.1.Alváz vagy alvázkeret és az arra erősített részek6.1.1.Általános állapot6.1.2.Kipufogócsövek és hangtompító6.1.3.Tüzelőanyag-tartály vagy vezetékek6.1.4.Az aláfutásgátló méretei és állapota a nehéz-tehergépjárműveknél6.1.5.Pótkeréktartó6.1.6.Összekapcsoló szerkezet a vontató járművön, pótkocsin és nyerges pótkocsin | 6.1.Alváz vagy alvázkeret és az arra erősített részek6.1.1.Általános állapot6.1.2.Kipufogócsövek és hangtompító6.1.3.Tüzelőanyag-tartály vagy vezetékek6.1.4.Pótkeréktartó6.1.5.Az összekapcsoló szerkezet biztonsága (ha be van építve) |6.2.Vezetőfülke és karosszéria6.2.1.Általános állapot6.2.2.Rögzítés6.2.3.Ajtók és zárak6.2.4.Padlózat6.2.5.Vezetőülés6.2.6.Lépcsők | 6.2.Karosszéria6.2.1.Szerkezeti állapot6.2.2.Ajtók és zárak |7.Egyéb felszerelések | 7.Egyéb felszerelések |7.1.Biztonsági övek | 7.1.A vezetőülés rögzítése |7.2.Tűzoltó készülék | 7.2.Akkumulátor rögzítése |7.3.Zárak és lopásgátló készülék | 7.3.Hangjelző készülék |7.4.Elakadást jelző háromszög | 7.4.Elakadást jelző háromszög |7.5.Elsősegélynyújtó készlet7.5.1.Beépítések biztonsága7.5.3.Működés | 7.5.Biztonsági övek7.5.2.A biztonsági övek állapota |7.6.Kerékék | |7.7.Hangjelző berendezés | |7.8.Sebességmérő | |7.9.Menetíró készülék (megléte és a plomba sértetlensége)az adattábla érvényességének ellenőrzése a 3821/85/EGK rendeletszerint, ha kötelezőkétség esetén megvizsgálandó, hogy a névleges méret vagy a gumiméret az adattáblán feltüntetett adatoknak megfelel-eamennyiben lehetséges, meg kell vizsgálni, hogy a menetíró készülék plombálása és adott esetben a csatlakozásoknak a csalási szándékú beavatkozás elleni védelmét biztosító eszközök sértetlenek-e | |7.10.Sebességkorlátozóha lehetséges, meg kell vizsgálni, hogy a sebességkorlátozó a 92/6/EGK irányelvszerint van-e beszerelve, ha kötelezőa sebességkorlátozó adattáblája érvényességének ellenőrzéseamennyiben kivitelezhető, annak megvizsgálása, hogy a sebességkorlátozó és adott esetben a csatlakozások plombái sértetlenek indokolatlan beavatkozással szemben | |8.Környezetterhelés | 8.Környezetterhelés |8.1.Zajkeltés | 8.1.Zajkeltés |AZ 1., 2., 3., 4., 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIÁK JÁRMŰVEI |8.2.Kipufogógáz-kibocsátás8.2.1.A külső gyújtású (benzin-) motorral felszerelt gépjárműveka)Ha a kipufogógáz-kibocsátás nem egy olyan korszerű kipufogógáz-kibocsátási vezérlőrendszer által szabályozott, mint a lambda-szonda-vezérlésű háromutas katalizátor:1.a kipufogórendszer szabad szemmel történő vizsgálata a szivárgások ellenőrzése céljából2.ha lehetséges, a kibocsátási vezérlő rendszer szabad szemmel történő vizsgálata, hogy ellenőrizzék, hogy a kötelezően előírt berendezést felszerelték-eÉsszerű motorjáratási idő után (a jármű gyártójának ajánlását figyelembe véve) a kipufogógázok szén-monoxid- (CO-) tartalmát meg kell mérni a motor üresjáratánál (terhelés nélkül).A kipufogógáz legmagasabb megengedett szén-monoxid-tartalma legfeljebb a jármű gyártója által megadott érték lehet. Ha erről nem állnak rendelkezésre adatok, vagy a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy dönt, hogy ezeket az adatokat nem használja referenciaértékként, akkor a kipufogógáz szén-monoxid-tartalma nem haladhatja meg a következő értékeket:azoknál a járműveknél, amelyeket első alkalommal attól az időponttól vettek nyilvántartásba vagy helyeztek üzembe, amikortól a tagállamok megkövetelték a járművek 70/220/EGK irányelvnekvaló megfelelését 1986. október 1-jéig terjedően: a szén-monoxid-tartalom nem lépheti túl a 4,5 térfogatszázalékot;az 1986. október 1-je után nyilvántartásba vett vagy üzembe helyezett járművek esetében: a szén-monoxid-tartalom nem lépheti túl a 3,5 térfogatszázalékot.b)Ha a kipufogógáz-kibocsátás egy olyan korszerű kipufogógáz-kibocsátási vezérlő rendszer által szabályozott, mint a lambda-szonda-vezérlésű háromutas katalizátor:1.a kipufogórendser szabad szemmel történő vizsgálata, hogy ellenőrizzék, nincs-e szivárgás és minden alkatrész tökéletes-e;2.a kibocsátási vezérlőrendszer szabad szemmel történő vizsgálata, a kötelező berendezés felszereltségének ellenőrzése céljából;3.a jármű-kibocsátási vezérlőrendszer hatékonyságának meghatározása a lambda-érték és a kipufogógázok szén-monoxid-tartalmának 4. szakasz szerinti mérése segítségével vagy a gyártók által javasolt és a típusjóváhagyáskor jóváhagyott eljárással. A vizsgálatok mindegyikénél a motor üzemi feltételeinek beállítását a járműgyártó ajánlása szerint kell elvégezni.4.A kipufogócsőből távozó szennyezőanyag-kibocsátás - határértékekmotoralapjáraton mérve:A kipufogógáz szén-monoxid-tartalma legfeljebb a járműgyártó által megadott érték lehet. Ha erről nem állnak rendelkezésre adatok, akkor a maximálisan megengedhető szén-monoxid-tartalom nem haladhatja meg a 0,5 térfogatszázalékot;magasabb üresjárati fordulatszámon (terhelés nélkül), legalább 2000 min−1 motor fordulatszámon mérve:szén-monoxid-tartalom: maximum 0,3 térfogatszázalék,lambda: 1 ± 0,03 vagy a gyártó előírásai szerint.8.2.2.Sűrítéses gyújtású (dízel-) motorral felszerelt gépjárművekA kipufogógáz átlátszatlanságának szabad gyorsítás melletti mérése (terhelés nélkül alapjárattól a maximális határfordulatszámig). A koncentráció nem lépheti túl a 72/306/EGKirányelv szerint a lemezen mért szintet. Ha nem állnak rendelkezésre információk, vagy a tagállamban lévő illetékes hatóságok úgy döntenek, hogy ezeket nem használják referenciaértékként, akkor az abszorpciós együttható határértékei a következők:az abszorpciós együttható legmagasabb értéke:szívó dízelmotornál: 2,5 m−1,turbófeltöltésű dízelmotornál: 3,5 m−1,vagy a megfelelő értékek egy, az EK-típusengedély kiadásakor alkalmazott módtól eltérő vizsgálókészülék alkalmazásakor.Az 1980. január 1-je előtt első alkalommal nyilvántartásba vett vagy üzembe helyezett járművekre ezek az előírások nem vonatkoznak.8.2.3.VizsgálóberendezésA járművek szennyezőanyag-kibocsátását a gyártó által előírt vagy jelzett határértékeknek való megfelelés pontos megállapítására szolgáló berendezések használatával vizsgálják.8.2.4.Ha az ebben az irányelvben megállapított határértékeknek egy járműtípus az EK-típusbizonyítvány kiadásakor nem felel meg, akkor a tagállamok erre a járműtípusra a gyártó megfelelő igazolásának alapján nagyobb határértékeket állapíthatnak meg. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, amely értesíti erről a többi tagállamot. |AZ 1., 2. ÉS 3. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI | A 4., 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI |8.3.Rádiózavar-mentesítés | |9.Kiegészítő vizsgálatok tömegközlekedési járművekre | |9.1.Vészkijárat(ok) (beleértve az ablaktörő kalapácsot is), vészkijárati útmutató táblák | |9.2.Fűtési rendszer | |9.3.Szellőzési rendszer | |9.4.Üléskialakítás | |9.5.Belső világítás | |10.A jármű azonosítása | 10.A jármű azonosítása |10.1.Rendszámtábla | 10.1.Rendszámtábla |10.2.Alvázszám | 10.2.Alvázszám |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA. RÉSZHatályon kívül helyezett irányelvek(amelyekre a 10. cikkben hivatkoznak)A Tanács 1976. december 29-i 77/143/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről, és az ezt módosító irányelvek:- a Tanács 88/449/EGK irányelve,- a Tanács 91/225/EGK irányelve,- a Tanács 91/328/EGK irányelve,- a Tanács 92/54/EGK irányelve,- a Tanács 92/55/EGK irányelve,- a Bizottság 94/23/EK irányelve.B. RÉSZHatáridők | átvételre |alkalmazás | megkezdésére |77/143/EGK (HL L 47., 1977.2.18., 47. o.) | 1977. december 31. | 1977. december 31. |88/449/EGK (HL L 222., 1988.8.12., 10. o.) | 1990. július 28. | 1990. július 28. |91/225/EGK (HL L 103., 1991.4.23., 3. o.) | 1992. január 1. | 1992. január 1. |91/328/EGK (HL L 178., 1991.7.6., 29. o.) | 1993. július 1. | 1993. július 1. |92/54/EGK (HL L 225., 1992.8.10., 63. o.) | 1993. június 22. | 1993. június 22. |92/55/EGK (HL L 225., 1992.8.10., 68. o.) | 1993. június 22. | |a II. melléklet 8.2.1. szakasz a) pontja szerinti járművekre | | 1994 január 1. |a II. melléklet 8.2.2. szakasz szerinti járművekre | | 1996 január 1. |a II. melléklet 8.2.1. szakasz b) pontja szerinti járművekre | | 1997 január 1. |94/23/EK (HL L 147., 1994.6.14., 6. o.) | 1997. január 1. | 1997. január 1. |--------------------------------------------------IV. MELLÉKLET1. KORRELÁCIÓS TÁBLÁZAT(Rendelkező rész)Ez az irányelv | 77/143/EGK | 88/449/EGK | 91/225/EGK | 91/328/EGK | 92/54/EGK | 92/55/EGK | 94/23/EK |1. cikk (1) bekezdése | 1. cikk | | | | | | |1. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (1) bekezdése | | | | | | |2. cikk | 4. cikk | | | | | | |3. cikk (1) bekezdés 1. albekezdése | 5. cikk (2) bekezdése | | | | | | |3. cikk (2) bekezdése | 5. cikk (3) bekezdése | | | | | | |3. cikk (3) bekezdése | 5. cikk (3) bekezdése | | | | | | |3. cikk (3) bekezdése | | | | | | | 2. cikk |4. cikk (1) bekezdése | 2. cikk (2) bekezdése | | | | | | |4. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (3) bekezdése | | | | | | |4. cikk (3) bekezdése | | | | | | | 4. cikk |5. cikk (1-6. francia bekezdése) | 3. cikk | | | | | | |5. cikk (7. francia bekezdése) | | | | | | | 3. cikk |6. cikk (1) bekezdése | 7. cikk (1) bekezdése | 1. cikk (1) bekezdés | | | | | |6. cikk (2) bekezdése | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | | |7. cikk (1)-(2) bekezdése | | | 1. cikk | | | | |8. cikk (1)-(4) bekezdése | | | 1. cikk | | | | |9. cikk (1) bekezdése | | | | 3. cikk | | | |9. cikk (2) bekezdése | | | | | | | |10. cikk | | | | | | | |11. cikk (1) bekezdése | 6. cikk | 2. cikk (1) bekezdése | 2. cikk (1) bekezdése | 2. cikk (1) bekezdése | 2. cikk (1) bekezdése | 2. cikk (1)-(3) bekezdése | 5. cikk (1) bekezdése |11. cikk (2) bekezdése | | 2. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (2) bekezdése | 2. cikk (4) bekezdése | 5. cikk (2) bekezdése |11. cikk (3) bekezdése | | | | | | | |12. cikk | | | | | | 2. cikk (4) bekezdése | |13. cikk | | | | | | | |2. KORRELÁCIÓS TÁBLÁZAT(Az időszakos műszaki vizsgálatnak alávetett jármű-kategóriák)Ez az irányelv | 77/143/EGK | 88/449/EGK | 91/225/EGK | 91/328/EGK | 92/54/EGK | 92/55/EGK | 94/23/EK |I. melléklet | I. melléklet | | | | | | |1. jármű-kategória | 1. jármű-kategória | | | | | | |2. jármű-kategória | 2. jármű-kategória | | | | | | |3. jármű-kategória | 3. jármű-kategória | | | | | | |4. jármű-kategória | 4. jármű-kategória | | | | | | |5. jármű-kategória | | 1. cikk (2) bekezdése | | | | | |6. jármű-kategória | | | | 1. cikk (2) bekezdése | | | |3. KORRELÁCIÓS TÁBLÁZAT(vizsgálati tételek)Ez az irányelv | 77/143/EGK | 88/449/EGK | 91/225/EGK | 91/328/EGK | 92/54/EGK | 92/55/EGK | 94/23/EK |II. melléklet | II. melléklet | | | | | | |1. bevezető megjegyzés | 1. bevezető megjegyzés | | | | | | |2. bevezető megjegyzés | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |3. bevezető megjegyzés | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |1. pont | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |1.2. pont | | | | | | | |1.2.1. pont | | | | | | | 1. cikk |1.2.2. pont | | | | | | | |1.3. pont | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |1.3.1. pont | | | | | | | |1.3.2. pont | | | | | | | 1. cikk |1.4. pont | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |1.4.1. pont | | | | | | | |1.4.2. pont | | | | | | | 1. cikk |1.5. pont | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |1.6. pont | | | | | | | |2. pont | | 1. cikk (3) bekezdése | | | | | |7.8. pont | | | | | | | |7.9. pont (Cím) (1-3. francia bekezdés) | 1. cikk (3) bekezdése | | | | | | |7.10. pont | | | | | | | |8. pont | | 1. cikk (3) bekezdése | | | | | |8.1. pont | | | | | | | |8.2. pont | | | | | | | |8.2.4. pont | | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | |8.3. pont | | 1. cikk (3) bekezdése | | | | | |10.2. pont | | | | | | | |--------------------------------------------------


title: A Tanács tizenharmadik irányelve (1986. november 17.) a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályai

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31986L0560

Hivatalos Lap L 326 , 21/11/1986 o. 0040 - 0041 finn különkiadás fejezet 9 kötet 1 o. 0130  svéd különkiadás fejezet 9 kötet 1 o. 0130

		A Tanács tizenharmadik irányelve(1986. november 17.)a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályai(86/560/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. és 100. cikkére,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 17. cikkének (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [2],tekintettel az Európai Parlament véleményére [3],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [4],mivel a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályairól szóló 79/1072/EGK irányelv [5] 8. cikke előírja, hogy a Közösség területén nem honos adóalany esetén a tagállamok megtagadhatják a visszatérítést vagy különleges feltételeket állapíthatnak meg;mivel biztosítani kell a Közösség és a harmadik országok között a 79/1072/EGK irányelv rendelkezései alapján fennálló kereskedelmi kapcsolatok harmonikus fejlődését, eközben figyelembe kell venni a változó helyzeteket a harmadik országokban;mivel meg kell akadályozni az adókijátszás vagy az adókikerülés bizonyos formáit,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában:1. "a Közösség területén nem honos adóalany": a 77/388/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett adóalany, aki az ezen irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett időszak alatt az adott területen sem gazdasági tevékenységének székhelyével, sem olyan állandó telephellyel nem rendelkezett, ahonnan üzleti tevékenységet végeznek, vagy ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában sem állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkezett, és aki ugyanezen idő alatt a 2. cikkben említett tagállamban nem végzett termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást a következők kivételével:a) szállítási szolgáltatások és ahhoz járulékosan kapcsolódó szolgáltatások, amelyek a 77/388/EGK irányelv 14. cikke (1) bekezdésének i. pontja, 15. cikke vagy 16. cikke (1) bekezdésének B., C. és D. pontja szerint mentességet élveznek;b) olyan szolgáltatások nyújtása, ahol adót csak azon személynek kell fizetnie, akinek azt a 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján teljesítették;2. a "Közösség területe": azon tagállamok területei, amelyekben a 77/388/EGK irányelvet kell alkalmazni.2. cikk(1) A 3. és 4. cikk sérelme nélkül valamennyi tagállam a Közösség területén nem honos adóalanyoknak az alább meghatározott feltételek szerint visszatérít minden olyan szolgáltatásnyújtás vagy ingó vagyon tekintetében felszámított hozzáadottérték-adót, amelyet az ország területén más adóalanyok értékesítettek részére, vagy amelyet termékeknek az országba történő behozatala tekintetében számítottak fel, amennyiben az ilyen termékeket és szolgáltatásokat a 77/388/EGK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában említett ügyletekre vagy az ezen irányelv 1. cikke 1. pontjának b) alpontjában említett szolgáltatásokra használják fel.(2) A tagállamok azon feltétellel teljesíthetik az (1) bekezdésben említett visszatérítéseket, hogy harmadik államok hasonló előnyöket nyújtanak a forgalmi adókra vonatkozóan.(3) A tagállamok adóképviselő kinevezését írhatják elő.3. cikk(1) A 2. cikk (1) bekezdésében említett visszatérítés teljesítése az adóalany kérelmére történik. A tagállamok meghatározzák a kérelmek benyújtására vonatkozó intézkedéseket, beleértve azok határidejét, azon időszakot, amelyre a kérelmeknek vonatkozniuk kell, az azok átvételére illetékes hatóságot és azon legkisebb összegeket, amelyek vonatkozásában a kérelmeket be lehet nyújtani. Meghatározzák a visszatérítésre vonatkozó intézkedéseket is, beleértve azok határidejét. Meghatározzák azon kötelezettségeket, amelyeket a kérelmezőnek teljesítenie kell a kérelem megalapozottságának alátámasztásához és a csalás elkerüléséhez, különösen az arra vonatkozó bizonyítási kötelezettséget, hogy a kérelmező a 77/388/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelő gazdasági tevékenységgel foglalkozik. A kérelmezőnek írásbeli nyilatkozatban kell igazolnia, hogy az előírt időszak alatt nem végzett semmilyen olyan tevékenységet, amely nem felel meg az ezen irányelv 1. cikkének 1. pontjában megállapított feltételeknek.(2) A Közösség területén honos adóalanyok tekintetében alkalmazott feltételeknél kedvezőbb feltételekkel nem lehet visszatérítést nyújtani.4. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában a visszatérítésre való jogosultság meghatározása a 77/388/EGK irányelv 17. cikkének megfelelően történik, amelyet a visszatérítés szerinti tagállamban alkalmaznak.(2) A tagállamok ugyanakkor előírhatják bizonyos költségek kizárását, vagy a visszatérítés teljesítését további feltételekhez köthetik.(3) Ezen irányelvet nem lehet az olyan termékértékesítésekre alkalmazni, amelyek a 77/388/EGK irányelv 15. cikkének 2. pontja alapján adómentesek vagy adómentesek lehetnek.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1988. január 1-jéig megfeleljenek. Ezen irányelvet csak a fenti napon vagy azután kiszámlázott termékvásárlásokra vagy szolgáltatások igénybevételére, illetve a fenti napon vagy azután lebonyolított behozatalra felszámított hozzáadottérték-adót érintő visszatérítési kérelmekre kell alkalmazni.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el, és tájékoztatják a Bizottságot a 2. cikk (2) bekezdésében nyújtott lehetőség igénybevételéről. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.6. cikkA Bizottság az 5. cikkben említett időponttól számított három éven belül a tagállamokkal történő konzultációt követően jelentést tesz a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az ezen irányelv, különösen a 2. cikk (2) bekezdése tekintetében történő alkalmazásáról.7. cikkA 77/388/EGK irányelv 17. cikke (4) bekezdésének utolsó mondata és a 79/1072/EGK irányelv 8. cikke ezen irányelv végrehajtása időpontjától, de az 5. cikkben említett napon mindenképpen hatályát veszti minden tagállamban.8. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1986. november 17-én.a Tanács részérőlaz elnökN. Lawson[1] HL L 145., 1977.6.13., 1. o.[2] HL C 223., 1982.8.27., 5. o. és HL C 196., 1983.7.23., 6. o.[3] HL C 161., 1983.6.20., 111. o.[4] HL C 176., 1983.7.4., 22. o.[5] HL L 331., 1979.12.27., 11. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/24/EK irányelve ( 2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               5.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 111/16

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE

   (2009. április 23.)
   a számítógépi programok jogi védelméről
   (kodifikált változat)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14-i 91/250/EGK tanácsi irányelv (3) tartalmát módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A számítógépi programok fejlesztése jelentős emberi, műszaki és pénzügyi erőforrásokat igényel, miközben a számítógépi programok az önálló fejlesztésükhöz szükséges költségek töredékéért másolhatók.

               (3)

               A számítógépi programok egyre jelentősebb szerepet játszanak számos iparágban, és a számítógépi programot érintő technológia ennek megfelelően alapvető jelentőséggel bír a Közösség ipari fejlődése szempontjából.

               (4)

               A tagállamok jogszabályai által a számítógépi programoknak nyújtott jogi védelem közötti bizonyos különbségek közvetlen és negatív hatást gyakorolnak a belső piac működésére a számítógépi programok tekintetében.

               (5)

               Az ilyen hatású meglévő különbségeket meg kell szüntetni, és meg kell akadályozni újabbak kialakulását, ugyanakkor nem szükséges megszüntetni a belső piac működését jelentős mértékben hátrányosan nem befolyásoló különbségeket, és azok kialakulását nem szükséges megakadályozni.

               (6)

               A közösségi jogi keret a számítógépi programok védelme terén ennek megfelelően egyelőre annak meghatározására korlátozható, hogy a tagállamok a számítógépi programokat a szerzői jog alapján irodalmi műként védelemben részesítik, ezen túl annak meghatározására, hogy kit és mit lehet védelemben részesíteni, a védelemben részesülő személyek milyen kizárólagos jogokkal bírnak bizonyos cselekmények engedélyezése vagy megtiltása érdekében, valamint hogy a védelmi idő milyen tartamú legyen.

               (7)

               Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a „számítógépi program” fogalma magában foglalja a programok valamennyi formáját, beleértve a hardverbe beépített programokat is. Ez a fogalom magában foglalja továbbá a számítógépi program kifejlesztéséhez vezető előkészítő dokumentációt is, feltéve, hogy az előkészítő munka a jellegénél fogva a későbbiekben egy számítógépi programot eredményezhet.

               (8)

               A program minőségi vagy esztétikai jellemzőinek vizsgálata nem alkalmazható feltételként annak megítélésekor, hogy a számítógépi program eredeti alkotás-e.

               (9)

               A Közösség teljes mértékben elkötelezett a nemzetközi szabványosítás előmozdítása iránt.

               (10)

               A számítógépi program funkciója abban áll, hogy a számítógépes rendszer többi elemével és a felhasználókkal kapcsolatba lépjen és azokkal együtt működjön, és ebből a célból logikai és adott esetben fizikai kapcsolat és kölcsönhatás szükséges ahhoz, hogy a szoftver és a hardver valamennyi eleme számára lehetővé váljék, hogy azok valamennyi rendeltetési céljuknak megfelelően más szoftverrel és hardverrel, valamint a felhasználókkal működni tudjanak. A programnak a szoftver- és hardverelemek közötti efféle összekapcsolódást és kölcsönhatást biztosító részei általában „csatlakozási felületek” (interfész) néven ismertek. Ez a funkcionális kapcsolat és kölcsönhatás „együttes működtetés” (interoperabilitás) néven ismert; ez az együttes működtetés olyan képességként definiálható, amely lehetővé teszi az információcserét és a kicserélt információ kölcsönös felhasználását.

               (11)

               Az egyértelműség kedvéért világossá kell tenni, hogy csak a számítógépi program kifejezési forma részesül védelemben, és hogy a program valamely elemének – beleértve a csatlakozási felületet – alapjául szolgáló ötletek és elvek ezen irányelv értelmében nem állnak szerzői jogi védelem alatt. E szerzői jogi alapelvnek megfelelően, amennyiben ezek az ötletek és elvek a logika, az algoritmusok és a programnyelv alapjául szolgálnak, úgy ezen irányelv értelmében nem állnak védelem alatt. A tagállamok jogszabályainak és ítélkezési gyakorlatának, valamint a nemzetközi szerzői jogi egyezményeknek megfelelően a szerzői jog az ilyen ötletek és elvek kifejeződését védi.

               (12)

               Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „bérbeadás” a számítógépi programnak vagy másolatának határozott időre előnyszerzés céljából történő használatba adása. Ez a fogalom nem foglalja magában a nyilvános kölcsönzést, amely ennek megfelelően nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.

               (13)

               A szerző arra vonatkozó kizárólagos jogát, hogy megtiltsa műve jogosulatlan többszörözését, számítógépi programok esetében alá kell vetni annak a korlátozott kivételnek, miszerint a programot jogszerűen megszerző személy számára lehetővé kell tenni a program használatához műszakilag szükséges többszörözést. Ez azt jelenti, hogy a program jogszerűen megszerzett példányának felhasználásához szükséges betáplálás és futtatás, valamint a program hibáinak kijavítása szerződésben nem tiltható meg. Kifejezett szerződéses kikötés hiányában – beleértve a program egy példányának eladását is – a példányt jogszerűen megszerző személy a program rendeltetésszerű felhasználásához szükséges bármely egyéb cselekményt elvégezheti.

               (14)

               A számítógépi program felhasználására jogosult személy számára nem tiltható meg, hogy elvégezze a program működésének megfigyeléséhez, tanulmányozásához vagy kipróbálásához szükséges cselekményeket, feltéve, hogy e cselekmények nem sértik a programhoz fűződő szerzői jogokat.

               (15)

               A számítógépi program másolatát megjelenítő kód jogosulatlan többszörözése, fordítása, feldolgozása vagy megváltoztatása a szerző kizárólagos jogának megsértését jelenti. Azonban kétségtelenül előfordulhatnak olyan helyzetek, amikor a kód ilyen többszörözése és lefordítása elengedhetetlen az olyan információ megszerzéséhez, amely szükséges ahhoz, hogy az önállóan megalkotott program más programokkal együttesen működtethető legyen. Ezért figyelembe kell venni, hogy kizárólag ezen kivételes esetekben a számítógépi program példányát jogszerűen felhasználó személy által vagy e személy megbízásából végzett többszörözés és fordítás jogszerű, a tisztességes gyakorlattal összeegyeztethető, és ezért ahhoz a jogosult engedélye nem szükséges. E kivétel egyik célja, hogy lehetővé tegye a számítógépes rendszer elemeinek összekapcsolását, beleértve a különböző gyártóktól származó elemeket is, annak érdekében, hogy azok együttesen tudjanak működni. A kizárólagos szerzői jog alóli ezen kivétel nem alkalmazható oly módon, hogy az indokolatlanul károsítsa a jogosult jogos érdekeit, vagy akadályozza a számítógépi program rendes felhasználását.

               (16)

               A számítógépi programok szerzői jogi védelme adott esetben nem sértheti az egyéb védelmi formák alkalmazását. Ugyanakkor az ezen irányelvnek a visszafejtésre vonatkozó rendelkezéseivel vagy az ezen irányelv által a biztonsági másolat készítésére vagy a program működésének megfigyelésére, tanulmányozására vagy kipróbálására tekintettel meghatározott kivételekkel ellentétes szerződéses kikötések semmisek.

               (17)

               Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a Szerződés 81. és 82. cikke szerinti versenyszabályok alkalmazását, ha egy erőfölényben lévő gyártó megtagadja az ebben az irányelvben meghatározott interoperabilitáshoz szükséges információ rendelkezésre bocsátását.

               (18)

               Indokolt, hogy az ezen irányelv rendelkezései a csatlakozási felületek távközlési szektorban történő nyilvánosságra hozatala tekintetében elfogadott közösségi jogi rendelkezések, valamint az információs technológia és távközlés területén a szabványosításra vonatkozó tanácsi határozatok sérelme nélkül érvényesüljenek.

               (19)

               Ez az irányelv nem érinti a hatálya alá nem tartozó kérdések vonatkozásában a Berni Egyezménynek megfelelően a nemzeti jogszabályok által meghatározott eltéréseket.

               (20)

               Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A védelem tárgya
   (1)   Ezen irányelv rendelkezései szerint a tagállamok a számítógépi programokat az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény szerinti irodalmi műként szerzői jogi védelemben részesítik. Ezen irányelv alkalmazásában a „számítógépi programok” fogalma magában foglalja azok előkészítő dokumentációját is.
   (2)   A jelen irányelv alapján biztosított védelem a számítógépi programok bármely formában történő kifejezésére vonatkozik. A számítógépi program bármely elemének – beleértve a csatlakozási felületeket – alapjául szolgáló ötletek és elvek ezen irányelv alkalmazásában nem részesülnek szerzői jogi védelemben.
   (3)   A számítógépi program akkor részesül védelemben, ha eredeti, abban az értelemben, hogy a szerző saját szellemi alkotása. Annak megállapításához, hogy részesülhet-e ilyen védelemben, más feltétel nem alkalmazható.
   (4)   Ennek az irányelvnek a rendelkezéseit az 1993. január 1-je előtt megalkotott programokra is alkalmazni kell, az ezen időpontot megelőzően kötött megállapodások és szerzett jogok sérelme nélkül.
   2. cikk
   A számítógépi programok szerzője
   (1)   A számítógépi program szerzője a programot létrehozó természetes személy vagy természetes személyek csoportja, illetve a tagállami jogszabályok értelmében – amennyiben azt a tagállami jogszabályok lehetővé teszik – jogosultnak minősülő jogi személy.
   Ahol valamely tagállam jogszabályai elismerik az együttesen létrehozott műveket, a tagállam jogszabályai szerint a mű létrehozójának minősülő személyt kell szerzőnek tekinteni.
   (2)   A természetes személyek csoportja által közösen létrehozott számítógépi program esetében e személyeket a kizárólagos jogok együttesen illetik.
   (3)   Ha a számítógépi programot egy munkavállaló munkaviszonyból folyó kötelessége teljesítéseként vagy a munkáltató utasítása alapján készíti, az így elkészített program valamennyi vagyoni jogának gyakorlására a munkáltató kizárólagosan jogosult, kivéve, ha szerződés ettől eltérően rendelkezik.
   3. cikk
   A védelem kedvezményezettjei
   Védelmet kell biztosítani minden olyan természetes vagy jogi személy részére, aki vagy amely az irodalmi művekre irányadó nemzeti szerzői jogi szabályok szerint erre jogosult.
   4. cikk
   Engedélyhez kötött cselekmények
   (1)   Az 5. és 6. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a jogosult 2. cikk szerinti kizárólagos jogai magukban foglalják az alábbi cselekmények elvégzését vagy engedélyezését:

               a)

               a számítógépi program bármely eszközzel és bármely formában, részben vagy egészben történő tartós vagy időleges többszörözése. Amennyiben a számítógépi program betáplálása, megjelenítése, futtatása, továbbítása vagy tárolása szükségessé teszi az ilyen többszörözést, az ilyen cselekményhez szükséges a jogosult engedélye;

               b)

               a számítógépi program lefordítása, átdolgozása, feldolgozása és bármely más módon történő módosítása, valamint ezek eredményének többszörözése a számítógépi programot módosító személy jogainak sérelme nélkül;

               c)

               a számítógépi program vagy másolatai bármilyen formában történő nyilvános terjesztése, beleértve a bérbeadást is.

         (2)   A program valamely példányának a jogosult által vagy az ő hozzájárulásával a Közösségen belül történő első eladása kimeríti az adott példány Közösségen belüli terjesztésére vonatkozó jogot, a számítógépi program vagy valamely másolata további bérbeadásának ellenőrzéséhez való jog kivételével.
   5. cikk
   Az engedélyhez kötött cselekmények alóli kivételek
   (1)   Külön szerződéses kikötés hiányában a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt cselekményekhez nem szükséges a jogosult engedélye, ha azokra azért van szükség, hogy a számítógépi programot az azt jogszerűen megszerző személy a rendeltetési célnak megfelelően használja, beleértve a hibajavítást is.
   (2)   Szerződéssel nem zárható ki, hogy a számítógépi program jogszerű felhasználója biztonsági másolatot készítsen, amennyiben az az említett felhasználáshoz szükséges.
   (3)   A számítógépi program valamely példányának jogszerű felhasználója a jogosult engedélye nélkül megfigyelheti, tanulmányozhatja és kipróbálhatja a program működését a program elemeinek alapját képező ötletek és elvek meghatározása céljából, ha ezt a program olyan betáplálása, megjelenítése, futtatása, továbbítása vagy tárolása során végzi, amelyre jogosult.
   6. cikk
   Visszafejtés
   (1)   Nincs szükség a jogosult engedélyére, ha a kód 4. cikk (1) bekezdésének a), illetve b) pontja szerinti többszörözése, illetve lefordítása elengedhetetlen az önállóan megalkotott számítógépi program más programokkal való együttes működtetéséhez szükséges információ megszerzéséhez, feltéve, hogy:

               a)

               e cselekményeket az engedéllyel rendelkező személy vagy a program példányának felhasználására jogosult másik személy, vagy ezek nevében az erre felhatalmazott személy végzi;

               b)

               az együttes működtetéshez szükséges információ korábban nem volt az a) pontban említett személyek számára könnyen hozzáférhető; és

               c)

               ezek a cselekmények az eredeti számítógépi programnak csak az együttes működtetéshez szükséges részeire korlátozódnak.

         (2)   Az (1) bekezdés rendelkezései alkalmazása révén szerzett információ:

               a)

               az önállóan megalkotott számítógépi programmal való együttes működtetésen kívül más célokra nem használható fel;

               b)

               másokkal nem közölhető, kivéve, ha erre az önállóan megalkotott számítógépi program együttes működtetéséhez van szükség;

               c)

               a kifejezési formájában lényegében hasonló számítógépi program kifejlesztéséhez, előállításához és forgalomba hozatalához, illetve a szerzői jogot sértő más cselekményhez nem használható fel.

         (3)   Az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezménnyel összhangban e cikk rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy lehetséges legyen oly módon történő alkalmazásuk, ami indokolatlanul károsítaná a jogosult jogos érdekeit, illetve akadályozza a számítógépi program rendes felhasználását.
   7. cikk
   A védelemre vonatkozó különös intézkedések
   (1)   A 4., 5. és 6. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok a nemzeti jogszabályaikkal összhangban rendelkeznek a megfelelő intézkedésekről az alábbi cselekmények bármelyikét elkövető személyekkel szemben:

               a)

               a számítógépi program olyan példányának forgalomba hozatala, amelyről az érintett személy tudta, vagy a kellő gondosság mellett tudnia kellett volna, hogy jogsértő;

               b)

               a számítógépi program olyan példányának kereskedelmi célú birtoklása, amelyről az érintett személy tudta, vagy a kellő gondosság mellett tudnia kellett volna, hogy jogsértő;

               c)

               bármely olyan eszköz forgalomba hozatala vagy kereskedelmi célú birtoklása, amelynek kizárólagos szándékolt célja a számítógépi program védelmére alkalmazott műszaki intézkedések eltávolítása vagy megkerülése.

         (2)   A számítógépi program bármely jogsértő példánya az érintett tagállam jogszabályai alapján lefoglalható.
   (3)   A tagállamok előírhatják az (1) bekezdés c) pontjában említett eszközök lefoglalását.
   8. cikk
   Egyéb jogszabályi rendelkezések alkalmazása
   Ezen irányelv rendelkezései nem érintik az egyéb jogszabályi rendelkezéseket, így például a szabadalmi jogokra, védjegyekre, a tisztességtelen versenyre, üzleti titkokra, félvezető termékek oltalmára vagy a szerződési jogra vonatkozó rendelkezéseket.
   Minden, a 6. cikkel vagy az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételekkel ellentétes szerződéses kikötés semmis.
   9. cikk
   Tájékoztatás
   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti jogszabályaik azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
   10. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   Az I. melléklet A. részében meghatározott irányelvvel módosított 91/250/EGK irányelv hatályát veszti, az I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   12.cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2009. április 23-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. NEČAS

      (1)  HL C 204., 2008.8.9., 24. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. március 23-i határozata.

      (3)  HL L 122., 1991.5.17., 42. o.

      (4)  Lásd az I. melléklet A. részét.

      I. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ

         A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája

         (lásd a 10. cikket)

                  A Tanács 91/250/EGK irányelve
                  (HL L 122., 1991.5.17., 42. o.)

                  A Tanács 93/98/EGK irányelve
                  (HL L 290., 1993.11.24., 9. o.)

                  Kizárólag a 11. cikk, (1) bekezdés

            B.   RÉSZ

         A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája

         (lásd a 10. cikket)

                  Irányelv

                  Az átültetés határideje

                  91/250/EGK

                  1992. december 31.

                  93/98/EGK

                  1995. június 30.

      II. MELLÉKLET

         Megfelelési táblázat

                  91/250/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

                  1. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

                  2. cikk, (1) bekezdés, első mondat

                  2. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

                  2. cikk, (1) bekezdés, második mondat

                  2. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

                  2. cikk, (2) és (3) bekezdés

                  2. cikk, (2) és (3) bekezdés

                  3. cikk

                  3. cikk

                  4. cikk, bevezető szavak

                  4. cikk, (1) bekezdés, bevezető szavak

                  4. cikk, a) pont

                  4. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  4. cikk, b) pont

                  4. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  4. cikk, c) pont, első mondat

                  4. cikk, (1) bekezdés, c) pont

                  4. cikk, c) pont, második mondat

                  4. cikk, (2) bekezdés

                  5., 6. és 7. cikk

                  5., 6. és 7. cikk

                  9. cikk, (1) bekezdés, első mondat

                  8. cikk, első bekezdés

                  9. cikk, (1) bekezdés, második mondat

                  8. cikk, második bekezdés

                  9. cikk, (2) bekezdés

                  1. cikk, (4) bekezdés

                  10. cikk, (1) bekezdés

                  —

                  10. cikk, (2) bekezdés

                  9. cikk

                  —

                  10. cikk

                  —

                  11. cikk

                  11. cikk

                  12. cikk

                  —

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet


title: A Bizottság 1999/76/EK irányelve (1999. július 23.) a takarmányokban lévő lazalocid-nátrium meghatározására szolgáló közösségi analitikai módszer létrehozásárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0076

Hivatalos Lap L 207 , 06/08/1999 o. 0013 - 0017

		A Bizottság 1999/76/EK irányelve(1999. július 23.)a takarmányokban lévő lazalocid-nátrium meghatározására szolgáló közösségi analitikai módszer létrehozásáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, a takarmányok hatósági ellen- őrzésénél alkalmazandó közösségi mintavételi és analitikai módszerek bevezetéséről szóló, 1970. július 20-i 70/373/EGK bizottsági irányelvre [1] és különösen annak 2. cikkére,(1) mivel a 70/373/EGK irányelv előírja, hogy a takarmányok hatósági ellenőrzését, amelynek célja a takarmányok minőségére és összetételére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből eredő követelmények betartásának ellenőrzése, közösségi mintavételi és analitikai módszerek alkalmazásával kell végrehajtani;(2) mivel a legutóbb az 1999. április 26-i 866/1999/EK bizottsági rendelettel [2] módosított, a takarmány-adalékanyagokról szóló, 1970. november 23-i 70/524/EGK bizottsági irányelv [3] előírja, hogy a lazalocid-nátrium-tartalmat fel kell tüntetni a címkézésen, amennyiben az említett anyagot az előkeverékekhez és a takarmányokhoz keverik;(3) mivel ezen anyagok ellenőrzésére közösségi analitikai módszereket kell meghatározni;(4) mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Takarmányok Állandó Bizottsága véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok előírják, hogy a takarmányok és az előkeverékek lazalocid-tartalmának hatósági ellenőrzése céljából végzett analitikai vizsgálatokat a mellékletében meghatározott módszerrel kell végrehajtani.2. cikkA tagállamok legkésőbb 2000. január 31-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket az intézkedéseket 2000. február 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1999. július 23-án.a Bizottság részérőlFranz Fischlera Bizottság tagja[1] HL L 170., 1970.8.3., 2. o.[2] HL L 108., 1999.4.27., 20. o.[3] HL L 270., 1970.12.14., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA LAZALOCID-NÁTRIUM MEGHATÁROZÁSAA Streptomyces lasaliensis által termelt poliéter-monokarboxilsav nátriumsója1. Cél és alkalmazási területA módszer a takarmányok és az előkeverékek lazalocid-nátrium-tartalmának meghatározására szolgál. A kimutatási határérték 5 mg/kg, a mérési határérték 30 mg/kg.2. Vizsgálati alapelvA lazalocid-nátriumot a mintából savas metil-alkohollal extraháljuk, majd fordított fázisú, nagynyomású folyadékkromatográfiával (HPLC), spektrofotometriás detektor segítségével határozzuk meg.3. Reagensek3.1. Kálium-dihidrogén-foszfát (KH2PO4)3.2. Ortofoszforsav, w = 85 %3.3. Ortofoszforsav oldat, σ = 20 %Hígítsunk fel vízzel 23,5 ml ortofoszforsavat (3.2.) 100 ml-re.3.4. 6-metil-2-heptilamin (1,5-dimetil-hexilamin), w = 99 %3.5. Metil-alkohol, HPLC minőségű3.6. Sósav, ρ20 1,19 μg/ml3.7. Foszfátpuffer-oldat, c = 0,01 mol/lOldjunk fel 1,36 g KH2PO4-ot (3.1.) 500 ml vízben (3.11.), adjunk hozzá 3,5 ml ortofoszforsavat (3.2.) és 10,0 ml 6-metil-2-heptilamint (3.4.). Állítsuk be a pH-t 4,0-re ortofoszforsav-oldattal (3.3.), és hígítsuk fel vízzel 1000 ml-re (3.11.).3.8. Savas metil-alkoholÖntsünk 5,0 ml sósavat (3.6.) egy 1000 ml-es mérőlombikba, töltsük fel jelig metil-alkohollal (3.5.) és keverjük össze. Az oldatot felhasználás előtt frissen kell elkészíteni.3.9. A HPLC mobil fázis, foszfátpuffer-metil-alkohol-oldat, 5 + 95 (V + V)Keverjünk össze 5 ml foszfátpuffer-oldatot (3.7.) 95 ml metil-alkohollal (3.5.).3.10. Lazalocid-nátrium garantált tisztaságú standard anyag, C34H53O8Na (a poliéter-monokarboxilsav nátriumsója, amelyet a Streptomyces lasaliensis termel), E7633.10.1. Lazalocid-nátrium standard törzsoldat, 500 μg/mlMérjünk be 0,1 mg-os pontossággal 50 mg lazalocid-nátriumot (3.10.) egy 100 ml-es mérőlombikba, oldjuk fel savas metil-alkoholban (3.8.), töltsük fel jelig ugyanezzel az oldószerrel, és keverjük össze. Ezt az oldatot használat előtt frissen kell elkészíteni.3.10.2. Lazalocid-nátrium standard törzsoldat, 50 μg/mlPipettázzunk 10,0 ml standard törzsoldatot (3.10.1.) egy 100 ml-es mérőlombikba, töltsük fel jelig savas metil-alkohollal (3.8.), és keverjük össze. Az oldatot használat előtt frissen kell elkészíteni.3.10.3. Kalibráló oldatok50 ml-es mérőlombikokba öntsünk 1.0, 2.0, 4.0, 5.0, illetve 10.0 ml standard közbenső oldatot (3.10.2.). Öntsük fel jelig savas metil-alkohollal (3.8.), és keverjük össze. Ezek az oldatok egyenként 1.0, 2.0, 4.0, 5.0 és 10.0 μg/ml lazalocid-nátriumnak felelnek meg. Ezeket az oldatokat felhasználás előtt frissen kell elkészíteni.3.11. Víz, HPLC minőségű4. Eszközök4.1. Ultrahangos fürdő (vagy vízfürdős rázógép), hőmérséklet-szabályozóval4.2. Membránszűrők, 0,45 μm4.3. HPLC berendezés injektáló rendszerrel, 20 μl-nyi injektálási lehetőséggel.4.3.1. Folyadékkromatográfiás oszlop 125 mm · 4 mm, fordított fázisú C18, 5 μm-es töltet vagy ezzel egyenértékű4.3.2. Spektrofluoriméter, változtatható gerjesztési és emissziós hullámhossz-szabályozással5. A vizsgálat módja5.1. Általános megjegyzések5.1.1. Vakpróba-takarmányVakpróba-takarmány analizálásával végezzünk visszanyerési próbát (5.1.2.) annak ellenőrzésére, hogy sem lazalocid-nátrium, sem egyéb interferáló anyag nincs jelen. A vakpróba-takarmány a mintához hasonló típusú legyen, és benne lazalocid-nátrium vagy más interferáló anyag ne legyen kimutatható.5.1.2. Visszanyerési próbaVégezzünk visszanyerési próbát egy olyan vakpróba-takarmány analizálásával, amelyet a mintában jelenlévőhöz hasonló mennyiségű lazalocid-nátriummal dúsítottak. 100 mg/kg-os szintre történő dúsításhoz öntsünk 10,0 ml standard törzsoldatot (3.10.1.) egy 250 ml-es Erlenmeyer-lombikba, és pároljuk be az oldatot kb. 0,5 ml-re. Adjunk hozzá 50 g vakpróba-takarmányt, keverjük össze alaposan, és hagyjuk 10 percig állni, majd újra keverjük többször össze, mielőtt folytatnánk a műveletet az extrahálással (5.2.).Amennyiben a mintához hasonló típusú vakpróba-takarmány nem áll rendelkezésre (lásd 5.1.1.), a visszanyerési próbát a standard addíciós módszerrel is el lehet végezni. Ebben az esetben az analizálandó mintát a mintában már meglévővel megegyező mennyiségű lazalocid-nátriummal dúsítjuk. Ezt a mintát a nem dúsított mintával együtt analizáljuk, a visszanyerést kivonással számoljuk ki.5.2. Extrahálás5.2.1. TakarmányokMérjünk be 0,01 g-os pontossággal 5–10 g mintát egy dugós, 250 ml-es Erlenmeyer-lombikba. Pipettával adjunk hozzá 100,0 ml savas metil-alkoholt (3.8.). Dugaszoljuk le lazán, és keverjük, míg diszperziót nem kapunk. Helyezzük a lombikot körülbelül 40 °C-os ultrahangos fürdőbe (4.1.) 20 percre, majd vegyük ki és hűtsük le szobahőmérsékletre. Hagyjuk állni kb. 1 óráig, amíg a szuszpendált anyag leülepszik, majd egy 0,45 μm-es membránszűrőn (4.2.) szűrjünk egy aliquot részt egy megfelelő edénybe. Folytassuk a műveletet a HPLC-meghatározással (5.3.).5.2.2. ElőkeverékekMérjünk be 0,001 g-os pontossággal 2 g őröletlen előkeveréket egy 250 ml-es mérőlombikba. Adjunk hozzá 100,0 ml savas metil-alkoholt (3.8.) és keverjük, amíg diszperziót nem kapunk. Helyezzük a mérőlombikot tartalmával együtt kb. 40 °C-os ultrahangos fürdőbe (4.1.) 20 percre, majd vegyük ki és hűtsük le szobahőmérsékletre. Hígítsuk jelig savas metil-alkohollal (3.8.), és alaposan keverjük össze. Hagyjuk állni kb. 1 óráig, amíg a szuszpendált anyag leülepszik, majd egy 0,45 μm-es membránszűrőn (4.2.) szűrjünk át egy aliquot részt. Hígítsuk a tiszta filtrátum megfelelő mennyiségét savas metil-alkohollal (3.8.), hogy így kb. 4 μg/ml lazalocid-nátriumot tartalmazó végső vizsgálati oldatot kepjunk. Folytassuk a műveletet a HPLC-meghatározással (5.3.).5.3. HPLC-meghatározás5.3.1. ParaméterekA következő paraméterek iránymutatásul szolgálnak; más paraméterek is alkalmazhatók, feltéve hogy egyenértékű eredményeket adnak:Folyadékkromatográfiás oszlop (4.3.1.): | 125 mm · 4 mm, fordított fázisú C18, 5 μm-es töltet vagy ezzel egyenértékű |Mobil fázis (3.9.): | Foszfátpuffer-oldat (3.7.) és metil-alkohol (3.5.) keveréke, 5 + 95 (V + V) |Áramlási sebesség: | 1,2 ml/perc |Detektálási hullámhosszok:–Gerjesztési: | 310 nm |–Emissziós: | 419 nm |Befecskendezett mennyiség: | 20 μl |Ellenőrizzük a kromatográfiás rendszer stabilitását 4,0 μg/ml-es koncentrációjú kalibráló oldat többszöri befecskendezésével (3.10.3.), amelyet állandó csúcsmagasságok (vagy teröletek) és retenciós idők eléréséig folytassunk.5.3.2. Kalibrációs görbeFecskendezzük be többször az egyes kalibráló oldatokat (3.10.3.), és határozzuk meg az egyes koncentrációk átlag csúcsmagasságait (területeit). Készítsük el a kalibrációs görbét úgy, hogy az átlag csúcsmagasságokat (területeket) az ordinátán, a μg/ml-ben kifejezett megfelelő koncentrációkat az abszcisszán ábrázoljuk.5.3.3. MintaoldatFecskendezzük be többször az 5.2.1. vagy 5.2.2. pont szerint nyert mintakivonatokat, ugyanakkora mennyiséget használva, mint a kalibráló oldatok esetén, és határozzuk meg a lazalocid-nátrium-csúcsok átlag csúcsmagasságait (területeit).6. Az eredmények kiszámításaA mintaoldat (5.3.3.) befecskendezése után kapott átlag csúcsmagasságokból (területekből), a kalibrációs görbe alapján határozzuk meg a lazalocid-nátrium koncentrációját μg/ml-ben.6.1. TakarmányokA minta lazalocid-nátrium-tartalma, w (mg/kg) a következő képlet szerint adható meg:w =β · Vahol:β = a mintaoldat (5.2.1.) μg/ml-ben kifejezett lazalocid-nátrium koncentrációjaV1 = a mintakivonat, 5.2.1. pont szerint ml-ben megadott (= 100) térfogatam = a vizsgálati mennyiség g-ban kifejezett tömege6.2. ElőkeverékekA minta lazalocid-nátrium-tartalma, w (mg/kg) a következő képlet szerint adható meg:w =β · V· fahol:β = a mintaoldat (5.2.2.) μg/ml-ben megadott lazalocid-nátrium koncentrációjaV2 = a mintakivonat 5.2.2. pont szerint ml-ben megadott (= 250) térfogataf = az 5.2.2. pont szerinti hígítási tényező7. Az eredmények validálása7.1. AzonosságA spektro-fluorimetrián alapuló módszerek kevésbé érzékenyek az interferenciára, mint azok az eljárások, amelyek során UV detektort használnak. Az analizált anyag azonossága párhuzamos kromatografiával ellen- őrizhető.7.1.1. Párhuzamos kromatográfiaEgy mintakivonatot (5.2.1. vagy 5.2.2.) megfelelő mennyiségű kalibráló oldat (3.10.3.) hozzáadásával dúsítunk. A hozzáadott lazalocid-nátrium mennyisége közel azonos legyen a mintaoldatban található lazalocid-nátrium mennyiségével. A hozzáadott lazalocid-nátrium mennyiségét és a kivonat hígulását tekintve csak a lazalocid-nátrium csúcsmagassága növekedhet. A csúcsszélesség a magasság felénél nem haladhatja meg a nem dúsított mintakivonat eredeti csúcsszélességének ± 10 %-át.7.2. IsmételhetőségAz ugyanazon a mintán elvégzett két párhuzamos meghatározás eredménye közötti különbség nem haladhatja meg:- a magasabb érték 15 %-át, 30–100 mg/kg közötti lazalocid-nátrium-tartalom esetén,- a 15 mg/kg értéket, a 100–200 mg/kg közötti lazalocid-nátrium-tartalom esetén,- a magasabb érték 7,5 %-át, a 200 mg/kg-nál nagyobb lazalocid-nátrium-tartalom esetén.7.3. VisszanyerésA dúsított (vakpróba) takarmányminta esetében a visszanyerés foka legalább 80 %-os legyen. A dúsított előkeverék-minták esetében a visszanyerés foka legalább 90 %-os legyen.8. Kollaborációs vizsgálat eredményeiKollaborációs vizsgálat [1] keretében 12 laboratórium 2 előkeveréket (1. és 2. minta) és 5 takarmányt (3–7. minta) analizáltak. Minden egyes mintán kettős analízist végeztek. Az eredményeket a következő táblázat tartalmazza:L = a laboratóriumok száman = az egyedi értékek számaSr = az ismételhetőség szórásaSR = a reprodukálhatóság szórásaCVr = az ismételhetőség variációs koefficiense %CVR = a reprodukálhatóság variációs koefficiense %| 1. minta Csirke előkeverék | 2. minta Pulyka előkeverék | 3. minta Pulyka pellet | 4. minta Csirke derce | 5. minta Pulyka takarmány | 6. minta Baromfi A-takarmány | 7. minta Baromfi B-takarmány |L | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |N | 23 | 23 | 23 | 23 | 23 | 23 | 23 |Átlag (mg/kg) | 5050 | 16200 | 76,5 | 78,4 | 92,9 | 48,3 | 32,6 |sr (mg/kg) | 107 | 408 | 1,71 | 2,23 | 2,27 | 1,93 | 1,75 |Cvr ( %) | 2,12 | 2,52 | 2,24 | 2,84 | 2,44 | 4,00 | 5,37 |sR (mg/kg) | 286 | 883 | 3,85 | 7,32 | 5,29 | 3,47 | 3,49 |CVR ( %) | 5,66 | 5,45 | 5,03 | 9,34 | 5,69 | 7,18 | 10,70 |Névleges tartalom (mg/kg) | 5000 | 16000 | 80 | 105 | 120 | 50 | 35 |[1] Analyst, 1995., 120., 2175–2180. o.--------------------------------------------------