title: A Bizottság irányelve (1979. április 18.) a gépjárművek és pótkocsijaik folyékonytüzelőanyag-tartályaira és hátsó aláfutásgátlóira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/221/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31979L0490

Hivatalos Lap L 128 , 26/05/1979 o. 0022 - 0028 finn különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0251  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 8 o. 0133  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0251  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0094  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0094

		A Bizottság irányelve(1979. április 18.)a gépjárművek és pótkocsijaik folyékonytüzelőanyag-tartályaira és hátsó aláfutásgátlóira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/221/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(79/490/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 78/547/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11., 12. és 13. cikkére,tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik folyékonytüzelőanyag-tartályaira és hátsó aláfutásgátlóira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. március 20-i 70/221/EGK tanácsi irányelvre [3],mivel a szerzett tapasztalatok alapján és a technikai fejlődés szintjének figyelembevételével most lehetőség nyílik a követelmények szigorítására és arra, hogy azok jobban megfeleljenek a tényleges vizsgálati körülményeknek;mivel a hátsó aláfutásgátló berendezéseket már mind külön, mind járműre szerelt állapotban forgalmazzák; mivel ha mód van e berendezések járműre szerelés előtti ellenőrzésére, a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében az ilyen berendezések önálló műszaki egységként történő EGK-típusjóváhagyásának bevezetése megkönnyítheti szabad forgalmazásukat;mivel ennek az irányelvnek a rendelkezései összhangban állnak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET1. cikkA 70/221/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. és 2a. cikk helyébe a következők lépnek:"2. cikk1. Egyetlen tagállam sem tagadhatja meg az EGK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását egy járműre annak folyékonytüzelőanyag-tartályával kapcsolatos okokból, ha az ilyen jármű megfelel a melléklet folyékonytüzelőanyag-tartályokra vonatkozó követelményeinek.2. Egyetlen tagállam sem tagadhatja meg az EGK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását egy járműre a hátsó aláfutás elleni védelemmel kapcsolatos okokból, ha az ilyen jármű megfelel a mellékletben a hátsó aláfutás elleni védelemre vonatkozó követelményeknek, vagy ha az ilyen jármű olyan hátsó aláfutásgátlóval van ellátva, amelyet a 70/156/EGK irányelv 9a cikkének értelmében hagytak jóvá és a melléklet II.5 pontjának követelményeivel összhangban szereltek fel.3. Egyetlen tagállam sem tagadhatja meg az EGK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását hátsó aláfutásgátló berendezésre, ha az ilyen berendezés, a 70/156/EGK irányelv 9a. cikkének értelmében önálló műszaki egységként megfelel a II. mellékletben felsorolt vonatkozó követelményeknek.2a. cikk(1) Egyetlen tagállam sem tagadhatja vagy tilthatja meg egy jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát annak folyékonytüzelőanyag-tartályával kapcsolatos okokból, ha az ilyen jármű megfelel a melléklet folyékonytüzelőanyag-tartályokra vonatkozó követelményeinek.(2) Egyetlen tagállam sem tagadhatja vagy tilthatja meg egy jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát annak hátsó aláfutás elleni védelmével kapcsolatos okokból, ha az ilyen jármű megfelel a melléklet hátsó aláfutás elleni védelemre vonatkozó követelményeinek, vagy ha az ilyen jármű olyan hátsó aláfutásgátló berendezéssel van ellátva, amely a 70/156/EGK irányelv 9a cikke értelmében önálló műszaki egységként típusjóváhagyást kapott, és a melléklet II.5. pontja követelményeinek megfelelően van felszerelve.(3) Egyetlen tagállam sem tilthatja meg egy hátsó aláfutásgátló berendezés forgalmazását, ha a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében önálló műszaki egységnek tekintett ilyen berendezés eleget tesz a melléklet vonatkozó követelményeinek."2. Az alábbi cikk kerül beillesztésre:"2b. cikkA típusjóváhagyást végző tagállamnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy tudomást szerezzen a melléklet II.2.1. és II.2.2. pontjában említett részek vagy jellemzők bármilyen módosításáról. E tagállam illetékes hatóságai döntik el, hogy a módosított típuson kell-e új vizsgálatot végezni, és kell-e új jegyzőkönyvet felvenni. Ha az ilyen vizsgálatok azt mutatják, hogy az irányelv követelményei nem teljesülnek, a módosítás nem hagyható jóvá."3. A 70/221/EGK tanácsi irányelv melléklete ezen irányelv melléklete szerint módosul.2. cikk(1) 1980. január 1-jétől kezdve járművek hátsó aláfutás elleni védelemmel kapcsolatos okokból egyetlen tagállam sem- tagadhatja meg egy járműtípus EGK-típusjóváhagyásának megadását vagy a 70/156/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdésének utolsó francia bekezdése szerinti bizonyítvány másolatának kiadását vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- tilthatja meg járművek forgalomba helyezését,ha az ilyen típusú járművek aláfutásgátló alkatrészei vagy az ilyen járművek megfelelnek a legutóbb az ezzel az irányelvvel módosított 70/221/EGK irányelvnek.(2) 1980. október 1-jével kezdődően a tagállamok:- nem adhatnak ki az 1970. február 6-i 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdése szerinti bizonylat másolatát olyan gépkocsitípusra vonatkozóan, amelynek aláfutásgátló alkatrészei nem felelnek meg a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 70/221/EGK irányelvnek,- megtagadják nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan gépkocsitípusra, amelynek aláfutásgátló alkatrészei nem felelnek meg a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 70/221/EGK irányelvnek.(3) 1981. október 1-jével kezdődően a tagállamok megtilthatják olyan gépkocsik forgalomba helyezését, amelynek aláfutásgátló alkatrészei nem felelnek meg a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 70/221/EGK irányelvnek.3. cikkA tagállamok 1980. január 1-jéig hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1979. április 18-án.a Bizottság részérőlÉtienne Davignona Bizottság tagja[1] HL L 168., 1978.6.26., 39. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 76., 1970.4.6., 23. o. és HL L 65., 1979.3.15., 42. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA II. rész megfogalmazása helyébe a következők lépnek:"II. HÁTSÓ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEMII.1. Általános előírásokAz irányelv hatálya alá tartozó járműveket úgy kell megtervezni, hogy azok hatékonyan védve legyenek az M1 és N1 kategóriába tartozó járművek [1] hátulról történő aláfutása ellen.II.2. MeghatározásokII.2.1. Járműtípus a hátsó aláfutás elleni védelem alkalmazásábanA "járműtípus a hátsó aláfutás elleni védelem alkalmazásában" kifejezés olyan járműveket jelent, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi főbb jellemzők tekintetében:II.2.1.1. A hátsó tengely szélessége, a jármű hátsó részének szerkezete, méretei és anyagai, amennyiben ezek hatással vannak a II.5.1–II.5.4.5.5. pont követelményeire;II.2.1.2. A felfüggesztés jellemzői, amennyiben ezek hatással vannak a II.5.1–II.5.4.5.5. pont követelményeire.II.2.2. A hátsó aláfutásgátló berendezés típusaA "hátsó aláfutásgátló berendezés típusa" kifejezés olyan berendezéseket jelent, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi főbb jellemzők tekintetében:II.2.2.1. alak,II.2.2.2. méretek,II.2.2.3. felerősítés módja,II.2.2.4. anyagok.II.3. Az EGK-típusjóváhagyási kérelemII.3.1. Egy járműtípus EGK-típusjóváhagyási kérelme a hátsó aláfutás elleni védelem tekintetében.II.3.1.1. A járműtípus hátsó aláfutás elleni védelem szempontjából történő EGK-típusjóváhagyási kérelmét a jármű gyártója vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be.II.3.1.2. A kérelemhez az alább felsorolt dokumentumokat három példányban, valamint a következő adatokat kell mellékelni:II.3.1.2.1. A jármű leírása a II.2.1. pontban említett kritériumok szempontjából, méretezett rajzok és a jármű hátsó részének fényképe vagy perspektivikus ábrája. Fel kell tüntetni a járműtípust azonosító számokat és/vagy jeleket.II.3.1.2.2. A hátsó aláfutás elleni védelmet biztosító részek műszaki leírása, a megfelelően részletes kiegészítő adatokkal együtt.II.3.1.2.3. A típus-jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat számara egy, a jóváhagyandó típust képviselő járművet kell előállítani.II.3.2. A műszaki egységnek tekintett hátsó aláfutásgátló berendezésre vonatkozó EGK-típus-jóváhagyási kérelem.II.3.2.1. A 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében műszaki egységnek tekintett, hátsó aláfutásgátló berendezés EGK-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet a jármű gyártója vagy a hátsó aláfutásgátló berendezés gyártója vagy valamelyikük meghatalmazott képviselője nyújtja be.II.3.2.2. A kérelemhez a hátsó aláfutásgátló berendezés minden egyes típusa tekintetében az alábbiakat kell mellékelni:II.3.2.2.1. A berendezés műszaki jellemzőit leíró dokumentációt három példányban;II.3.2.2.2. A berendezéstípus egy mintapéldányát. Ha az illetékes hatóság szükségesnek tartja, egy további példányt is kérhet. A mintapéldányokon világosan és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi nevét vagy jelét és a típusmegjelölést.II.4. Az EGK-típusjóváhagyásII.4.1. Egy járműtípus EGK-típusbizonyítványához az alábbi minták valamelyikének megfelelően összeállított mellékletet kell csatolni:II.4.1.1. A II.3.1. pontban említett kérelem esetén, az 1. függelékben látható mintának megfelelően;II.4.1.2. A II.3.2. pontban említett kérés esetén, a 2. függelékben látható mintának megfelelően.II.5. ElőírásokII.5.1. Minden járművet úgy kell kialakítani és/vagy felszerelni, hogy az teljes szélességében hatékony védelmet nyújtson az ellen, hogy M1 és N1 kategóriájú járművek [2] hátulról alájuk fussanak.II.5.2. Bármelyik M1, M2, M3, N1, O1 vagy O2 kategóriájú [3] járművet úgy kell tekinteni, mint amelyik megfelel a II.5.1. pontban meghatározott feltételeknek, ha teljes hátsó szélességében az alváz vagy a főbb karosszéria-részek talajtól mért magassága nem haladja meg az 55 cm-t.E követelménynek a jármű leghátsó pontjától mért 45 cm távolságban kell teljesülnie.II.5.3. Bármelyik N2, N3, O3 vagy O4 kategóriájú [4] jármű úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a II.5.1. pontban meghatározott feltételeknek, ha:- a jármű a II.5.4. pont követelményeinek megfelelően el van látva egy speciális, hátsó aláfutásgátló berendezéssel, vagy- a jármű hátsó része úgy van kialakítva és/vagy felszerelve, hogy alakjánál és jellemzőiknél fogva alkatrészeik a hátsó aláfutásgátló berendezéssel egyenértékűnek tekinthetők. Azok az alkatrészeket, amelyeknek együttes funkciója megfelel a II.5.4. pont követelményeinek úgy kell tekinteni, mint amelyek hátsó aláfutásgátló berendezést képeznek.II.5.4. A hátsó aláfutásgátló berendezés, a továbbiakban a "berendezés", általában egy kereszttartóból és azt az alváz oldaltartóihoz vagy egyéb, ezt helyettesítő részeihez erősítő elemekből áll.A berendezésnek alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:II.5.4.1. A berendezést a jármű hátsó részéhez a lehető legközelebb kell felszerelni. Terheletlen járműnél [5] a berendezés alsó széle egyik pontján sem lehet 55 cm-nél magasabban a talaj fölött;II.5.4.2. A berendezés szélessége egyetlen ponton sem nyúlhat túl a hátsó tengelynek a kerekek legkülső pontjainál mért szélességénél és oldalanként legfeljebb10 cm-rel lehet rövidebb, eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától. Ha egynél több hátsó tengely van, a legszélesebb hátsó tengely méretét kell figyelembe venni;II.5.4.3. A kereszttartó szelvénymagasságának legalább 10 cm-nek kell lennie. A kereszttag oldalsó végei nem hajolhatnak hátra, és nem végződhetnek élben; ez a feltétel teljesül, ha a kereszttag oldalsó végei le vannak kerekítve, és a lekerekítési sugár legalább 2,5 mm;II.5.4.4. A berendezést úgy is ki lehet alakítani, hogy a jármű hátsó részén elfoglalt helyzete változtatható legyen. Ebben az esetben olyan garantált módszerrel kell üzemi helyzetében rögzíteni, ami kizár minden szándékolatlan elmozdulást. A berendezés helyzetének megváltoztatását a kezelőnek legfeljebb 40 daN erővel végre kell tudnia hajtani;II.5.4.5. A berendezésnek megfelelő ellenállást kell tanúsítania a jármű hossztengelyével párhuzamosan ható erőkkel szemben, és annak üzemi helyzetében az alváz oldaltartóihoz vagy egyéb ezt helyettesítő részeihez kell rögzítve lennie.Ez a követelmény teljesül, ha bizonyítható, hogy az erő alkalmazása során és azt követően a berendezés hátsó része és a jármű leghátsó része közötti vízszintes távolság a P1, P2 és P3 pontok egyikében sem haladja meg a 40 cm-t. E távolságok mérése során a terheletlen jármű olyan részét, amely 3 m-nél magasabban van a talajtól, figyelmen kívül kell hagyni;II.5.4.5.1. A P1 pontok a hátsó tengely kerekeinek külső széleit érintő hosszirányú síktól 30 cm-re helyezkednek el; a P1 pontokat összekötő vonalon lévő P2 pontok a jármű hosszanti középsíkjára szimmetrikusan helyezkednek el egymástól 70–100 cm távolságra, a pontos méretet a gyártó határozza meg. A P1 és P2 pontok talaj fölötti magasságát, a berendezést vízszintesen határoló vonalak között a gyártó határozza meg. Mindazonáltal, ez a magasság terheletlen jármű esetében nem lehet több 60 cm-nél. P3 a P2 pontokat összekötő egyenes középpontja;II.5.4.5.2. A P1 pontokra és a P3 pontra a jármű műszakilag megengedhető súlyának 12,5 %-ával egyenértékű, de 2,5 × 104 N-nál nem nagyobb vízszintes erőt kell egymás után kifejteni;II.5.4.5.3. A P2 pontokra a jármű műszakilag megengedhető súlyának 50 %-ával egyenértékű, de 10 × 104 N-nál nem nagyobb vízszintes erőt kell egymás után kifejteni;II.5.4.5.4. A fenti II.5.4.5.2. és II.5.4.5.3. pontban megadott erőket külön-külön kell kifejteni. Az erők kifejtésének sorrendjét a gyártó határozhatja meg;II.5.4.5.5. A fenti követelmények teljesülésének igazolására szolgáló gyakorlati vizsgálatok során a következő feltételeknek kell teljesülniük:II.5.4.5.5.1. A berendezést a járműalváz oldaltartóihoz vagy egyéb ezt helyettesítő részeihez kell erősíteni;II.5.4.5.5.2. A megadott erőket megfelelő csuklós (pl. kardáncsuklóval ellátott) nyomófejek útján a jármű hosszanti középsíkjával párhuzamosan, egy legfeljebb 25 cm magasságú (a pontos magasságot a gyártó adja meg) és 20 cm szélességű olyan felületen kell kifejteni, amelynek függőleges szélei 5 ± 1 mm-es sugárral vannak lekerekítve; a felület középpontját kell egymás után a P1, P2 és P3 pontokra helyezni.II.5.5. A fenti követelményektől eltérve, az alábbi kategóriákhoz tartozó járműveknek nem szükséges megfelelniük e melléklet hátsó aláfutás elleni védelemre vonatkozó követelményeinek:- félpótkocsik vontatói,- "hevederes (slung)" pótkocsik és más hasonló, igen hosszú fatörzsek vagy tárgyak szállítására szolgáló pótkocsik,- olyan járművek, amelyek használati módjával a hátsó aláfutásgátló berendezés összeegyeztethetetlen."[1] A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv I. melléklete b) megjegyzésében megállapított nemzetközi osztályozás szerinti kategóriák.[2] A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv I. melléklete (b) megjegyzésében megállapított nemzetközi osztályozás szerinti kategóriák.[3] A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv I. melléklete (b) megjegyzésében megállapított nemzetközi osztályozás szerinti kategóriák.[4] A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv I. melléklete (b) megjegyzésében megállapított nemzetközi osztályozás szerinti kategóriák.[5] A 70/156/EGK irányelv I. melléklete 2.6. pontjának meghatározása szerint.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1982. április 2.) a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/115/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31982L0318

Hivatalos Lap L 139 , 19/05/1982 o. 0009 - 0016 finn különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0017  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0162  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0017  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0162

		A Bizottság irányelve(1982. április 2.)a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/115/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(82/318/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 80/1267/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a legutóbb a 81/575/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/115/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 6. cikkére,mivel a közúti biztonság érdekében a Tanács a 81/575/EGK irányelvvel kiterjesztette a 76/115/EGK irányelv hatályát az összes járműkategóriára, amely addig a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott M1 kategóriájú járművekre korlátozódott; mivel a hatály kiterjesztését az időközben elért műszaki fejlődés tette lehetővé; mivel e rendelkezés végrehajtása azonban szükségessé teszi a kiterjesztett hatályú irányelvben meghatározott követelmények és vizsgálatok összehangolását; mivel az irányelv alkalmazása során nyert tapasztalatok rámutattak annak szükségességére, hogy bizonyos rendelkezéseket jobban össze kell hangolni a tényleges vizsgálati körülményekkel;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak felszámolásáról szóló irányelvek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/115/EGK irányelv I., II. és III. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) A tagállamok 1982. október 1-jétől az M1 kategóriájú gépjárművek esetében a biztonsági övek rögzítéseire történő hivatkozással:- nem tagadhatják meg valamely gépjárműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyást, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében meghatározott bizonyítvány kiállítását vagy a nemzeti típusjóváhagyást, vagy- nem tilthatják meg a jármű forgalomba helyezését,amennyiben a kérdéses járműtípus vagy e járművek biztonsági öveinek rögzítései megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményeinek.(2) A tagállamok 1983. október 1-jétől az M1 kategóriájú gépjárművek esetében:- nem állítanak ki több, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében meghatározott bizonyítványt olyan gépjárműtípus tekintetében, amelyben a biztonsági övek rögzítései nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményeinek,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan gépjárműtípusok tekintetében, amelyek biztonsági öveinek rögzítései nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményeinek.Az eredeti változatú 76/115/EGK irányelv I. melléklete 4.3.2. pontjával összhangban jóváhagyott, egyes kabriolet vagy eltávolítható tetejű gépkocsik esetében a fent említett időpont helyébe az 1986. október 1-jei időpont lép.(3) A tagállamok 1984. október 1-jétől megtilthatják az olyan M1 kategóriájú járművek első forgalomba helyezését, amelyek biztonsági öveinek rögzítései nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményeinek.Ez a rendelkezés nem vonatkozik egyes – az eredeti változatú 76/115/EGK irányelv I. melléklete 4.3.2. pontja rendelkezéseinek értelmében vett – kabriolet vagy eltávolítható tetejű gépkocsikra.3. cikk(1) A tagállamok 1982. október 1-jétől a nem M1 kategóriájú járművek esetében a biztonsági övek rögzítéseire történő hivatkozással:- nem tagadhatják meg valamely gépjárműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyást, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében meghatározott bizonyítvány kiállítását vagy a nemzeti típusjóváhagyást, illetve- nem tilthatják meg a jármű első forgalomba helyezését,amennyiben a kérdéses járműtípus vagy e járművek biztonsági öveinek rögzítései megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményeinek.(2) A fenti (1) bekezdéstől eltérően a tagállamok a biztonsági övek rögzítéseire történő hivatkozással:- 1986. szeptember 30-ig nem tagadhatják meg az N2 és N3 kategóriájú gépjárműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyást, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében meghatározott bizonyítvány kiállítását vagy a nemzeti típusjóváhagyást,- 1987. szeptember 30-ig nem tilthatják meg a jármű első forgalomba helyezését,amennyiben ezt a járműtípust vagy e járműveket nem szerelték fel biztonságiöv-rögzítéssel.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1982. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1982. április 2-án.a Bizottság részérőlKarl-Heinz narjesa Bizottság tagja[1] HL L 375., 1980.12.31., 34. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 209., 1981.7.29., 30. o.[4] HL L 24., 1976.1.30., 6. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 76/115/EGK irányelv mellékleteinek módosításaiI. MELLÉKLET – FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM, EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS, ELŐÍRÁSOK, VIZSGÁLATOK, GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG, UTASÍTÁSOK1.9. pont. Az angol nyelvű változatból a "(tip-up)" kifejezést el kell hagyni.A 2.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.2.1. a járműszerkezet méretarányos általános elrendezési rajzai, a biztonsági övek rögzítéseinek helyét, a biztonsági öv tényleges rögzítéseit (adott esetben) is feltüntetve, valamint a biztonságiöv-rögzítések és azon szerkezet részéletes rajzát, amelyhez kapcsolódnak"A 4.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.1.1. A H-pont a 77/649/EGK irányelv III. melléklete 1.1. pontjában meghatározott referenciapont, amelyet az ezen irányelvben megállapított eljárással kell meghatározni.4.1.1.1. A H’ a 4.1.1. pontban meghatározott, H-ponthoz tartozó referenciapont, amelyet minden olyan rendes helyzetre meg kell határozni, amelyben az ülést használják.4.1.1.2. Az R-pont a 77/649/EGK irányelv III. melléklete 1.2. pontjában meghatározott ülés referenciapontja."A 4.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.1.2. A referenciaegyenes a 77/649/EGK irányelv III. melléklete 3.4. pontjában meghatározott vonal."A 4.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.1.4. A C-pont a R-pont felett függőlegesen 450 mm-re található. Ha azonban a 4.1.6. pontban meghatározott S távolság nem kisebb 280 mm-nél, és amennyiben a gyártó a 4.4.4.3. pontban meghatározott BR = 280 mm + 0,8 S alternatív képletet választja, a C és az R közötti függőleges távolságnak 500 mm-nek kell lennie."4.1.5. pont. A "H-pont" kifejezés helyébe a "H’-pont" kifejezés lép.A 4.1.6.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.1.6.2.1. a vezetőülés esetében a P sík egy, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos, a kormánykerék kerületi síkjának középvonalán – amennyiben állítható, annak a középső állásában – áthaladó függőleges sík."A 4.1.6.2.3. pont utolsó sora helyébe a következő szöveg lép:"A ≥ 300 mm, amennyiben a sorülést kettőnél több utas befogadására tervezték."A 4.3.4. pont a következő szöveggel egészül ki:"Ebben az esetben két alsó biztonságiöv-rögzítés elegendő."A 4.4.2.3. pontot el kell hagyni.4.4.3. pont. A holland nyelvű változat az "effectief" szóval egészül ki.A 4.4.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.3.1. Az α1 és az α2 szögnek a 30° és 80° közötti tartományba kell lennie az ülés minden rendes használati pozíciójában. Amennyiben az M1 kategóriájú gépjármű első ülései esetében az α1 és az α2 szögek valamelyike minden rendes használati pozícióban állandó, akkor annak értéke 60° ± 10 °."A 4.4.3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.3.2. Az M1-től eltérő kategóriájú járművek sorülései, hátsó ülései és az 1.12. pontban meghatározott beállító eszközzel és 20 °-nál kisebb dőlésszögű háttámlával rendelkező (lásd a III. melléklet 1. ábráját) állítható ülések esetén az α1 és az α2 szög kisebb lehet, mint a 4.4.3.1. pontban meghatározott legkisebb érték, amennyiben egyetlen rendes használati pozícióban sem kisebb 20 °-nál."A 4.4.4.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.4.1. Amennyiben övvezetőt vagy ehhez hasonló olyan eszközt használnak, amely befolyásolja a biztonsági öv felső tényleges rögzítésének a helyét, akkor ezt a helyet hagyományos módon kell meghatározni, figyelembe véve a rögzítés helyzetét akkor, amikor a biztonsági öv hosszirányú középvonala keresztülhalad az R-pontból az alábbi három szakasz segítségével egymást követően meghatározott J1 ponton:RZ , a referenciaegyenes egy szakasza az R-ponttól felfelé mérve 530 mm hosszúságban;ZX , a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges szakasz a Z pontból mérve 120 mm hosszúságban a bekötés irányában;XJ , az RZ és a ZX szakaszok által meghatározott síkra merőleges metszet, az X pontból mérve 60 mm hosszúságban előre mutató irányban.A J2 pontot a J1 pontból a szóban forgó ülésen ülő próbabábu 4.1.2. pontban leírt referenciaegyenesén áthaladó hosszanti középsíkra történő tükrözés segítségével kapjuk."A 4.4.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.4.2. A biztonsági öv felső tényleges rögzítésének az ülés hosszirányú középsíkjával merőlegesen futó és a referenciaegyenessel 65 °-os szöget bezáró FN sík alatt kell elhelyezkednie. Hátsó ülések esetében ez a szög 60 °-ra csökkenthető. Az FN sík helyzetének olyannak kell lennie, hogy a referenciaegyenest a D pontban metssze oly módon, hogy a GRD szakasz hossza 315 mm + 1,8 S. Ha azonban az S ≤ 200 mm, a GRD értéke 675 mm."A 4.4.4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.4.3. A biztonsági öv felső tényleges rögzítésének az ülés hosszirányú középsíkjára merőleges és a referenciaegyenest 120 °-os szögben egy olyan B pontban metsző FK sík mögött kell elhelyezkednie, amelyre fennáll, hogy a BR = 260 mm + S. Amennyiben az S ≥ 280 mm, a gyártó szabad mérlegelése szerint dönthet úgy, hogy a BR = 260 mm + 0,8 S-t alkalmazza."4.4.4.5. pont. A "H" helyébe az "R" lép.A 4.4.4.6. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.4.6. A biztonsági öv felső tényleges rögzítésének a 4.1.4. pontban meghatározott C ponton áthaladó vízszintes sík fölött kell elhelyezkednie."A 4.4.4.7. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.4.4.7. A 4.3.1. pontban meghatározott felső biztonságiöv-rögzítésen túl más felső tényleges biztonságiöv-rögzítést is ki lehet építeni, amennyiben az alábbi feltételek egyike teljesül:4.4.4.7.1. A további biztonságiöv-rögzítések megfelelnek a 4.4.4.1.–4.4.4.6. pontban megállapított követelményeknek.4.4.4.7.2. A további rögzítések egyéb szerszámok segítsége nélkül használhatók, megfelelnek a 4.4.4.5 és 4.4.4.6. pontban megállapított követelményeknek, és a III. melléklet 1. ábráján leírt terület függőlegesen lefelé vagy felfelé 80 mm-rel történő eltolásával meghatározott területek valamelyikén találhatók.4.4.4.7.3. A biztonsági öv rögzítését(eit) hámrendszerű biztonsági övvel történő használatra szánták, megfelel(nek) a 4.4.4.6. pontban megállapított követelményeknek, a referenciaegyenesen áthaladó keresztirányú sík mögött található(k), és az alábbi helyen helyezkedik/helyezkednek el:4.4.4.7.3.1. egy rögzítés esetén a 4.4.4.1. pontban meghatározott J1 és J2 ponton áthaladó függőlegesek által meghatározott lapszög közös területén, amelyek vízszintes szakaszait a III. melléklet 2. ábrája határozza meg;4.4.4.7.3.2. két rögzítés esetén a fent meghatározott két lapszög közül bármelyik területén, amennyiben az egyes rögzítések legfeljebb 50 mm-re találhatók a kérdéses ülés P síkján lévő, a 4.1.6. pontban meghatározott tükörszimmetrikus elhelyezkedésű másik rögzítéstől."4.5.1. pont. A holland nyelvű változatban a "(7,16 duim)" szöveg helyébe a "(7/16)" szöveg lép.A 4.5.1. pont után a következő új, 4.5.2. és 4.5.3. ponttal egészül ki:"4.5.2. Amennyiben a gyártó olyan biztonsági övvel szerelte fel a járművet, amely a kérdéses ülés tekintetében előírt összes rögzítéshez csatlakozik, a rögzítéseknek nem kell megfelelniük a 4.5.1. pontban megállapított követelményeknek, amennyiben ezen irányelv többi rendelkezésének megfelelnek. A 4.5.1. pontban megállapított követelmények nem vonatkoznak azokra a további rögzítésekre, amelyek megfelelnek a 4.4.4.7.3. pontban meghatározott feltételnek.4.5.3. A biztonsági övet és a rögzítést az utóbbi károsodása nélkül szét lehet választani."Az 5.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.1.2. Az üléseket úgy kell beszerelni, hogy vezetési helyzetben, illetve a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat által meghatározott, a rendszer szilárdsága tekintetében a legkedvezőtlenebb feltételeket biztosító helyzetben legyenek. Az ülések helyzetét fel kell tüntetni a jelentésben. Amennyiben az üléstámla dőlésszöge állítható, azt a gyártó által meghatározott helyzetben, vagy ilyen előírás hiányában az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében a 25 °-hoz, az egyéb kategóriájú járművek esetén a 15 °-hoz lehető legközelebbi, tényleges üléstámla-dőlésszögben kell rögzíteni."A 5.3.2. pontban a "10° + 5 °" szöveg helyébe a "10° ± 5 °" szöveg lép.A 5.3.3. pontban, a holland nyelvű változatban a "kort" szó helyébe a "snel" szó lép.A 5.3.5.1. pont a következő szöveggel egészül ki:"Továbbá amennyiben a 4.3. pontban előírtnál több rögzítés található, e rögzítéseken el kell végezni az 5.4.5. pontban meghatározott vizsgálatot, amelynek során a terhelést a rögzítésekre a rájuk felszerelni szándékozott biztonsági öv geometriáját utánzó eszköz segítségével viszik át."A 5.4.1.2., a 5.4.1.3., a 5.4.2.1. és a 5.4.2.2. pont a következő szöveggel egészül ki:"Az M1 és N1 kategóriától eltérő kategóriájú járművek esetén a vizsgálati terhelés 675 ± 20 daN."A 5.4.3. pont a következő szöveggel egészül ki:"Az M1 és N1 kategóriától eltérő kategóriájú járművek esetén a vizsgálati terhelésnek 1110 ± 20 daN értékűnek kell lennie."A 5.4.4.2. pont a következő szöveggel egészül ki:"Az M1 és N1 kategóriától eltérő kategóriájú járművek esetén ennek az erőnek a teljes ülés súlya tízszeresének kell lennie."Az 5.4.4.2 pontot követően egy új 5.4.5. ponttal egészül ki:"5.4.5. Különleges típusú biztonsági öv vizsgálati elrendezése5.4.5.1. Az ilyen típusú biztonsági öv rögzítéséhez kapcsolt terhelő eszközre (lásd a IV. melléklet 2. ábráját) a biztonsági öv felsőtestet fogó részének geometriáját visszaadó eszközön keresztül 1350 ± 20 daN vizsgálati terhelést kell adni.5.4.5.2. Ugyanekkor 1350 daN ± 20 daN húzóerőt kell kifejteni a biztonsági öv két alsó rögzítéséhez kapcsolt terhelőeszközre (lásd a IV. melléklet 3. ábráját).5.4.5.3. Az M1 és N1 kategóriától eltérő kategóriájú járművek esetén a vizsgálati terhelésnek 675 ± 20 daN értékűnek kell lennie."Az 5.5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.5.2. Olyan járművek esetében, amelyekben ezeket a berendezéseket használják, minden, az üléseken elhelyezkedő utas járműből történő kiszállását elősegítő elmozdító és reteszelő berendezésnek a húzóerő megszűnését követően kézzel működtethetőnek kell lennie."II. MELLÉKLET – MELLÉKLET AZ EGK-JÁRMŰTÍPUS-BIZONYÍTVÁNYHOZ: A BIZTONSÁGI ÖVEK RÖGZÍTÉSEI1 lábjegyzet: Az értelmező megjegyzések helyébe a következő szöveg lép:""A": hárompontos biztonsági öv esetén,"B": kétpontos biztonsági öv esetén,"S": különleges típusú övek esetén; ilyen esetben adja meg az öv típusát a "Megjegyzések" rovatban,"Ar", "Br" vagy "Sr" övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övek esetén,"Are", "Bre" vagy "Sre" a legalább az egyik rögzítésnél övvisszahúzóval és energiaelnyelő berendezéssel felszerelt biztonsági övek esetén."A III. melléklet a következőképpen módosul:III. MELLÉKLET1. ábraA biztonsági öv tényleges rögzítéseinek az elhelyezkedése+++++ TIFF +++++2. ábraTényleges felső rögzítések az I. melléklet 4.4.4.7.3. pontjának megfelelően+++++ TIFF +++++IV. melléklet: a következő ábrával egészül ki+++++ TIFF +++++3. ábra--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31986L0298

A Tanács irányelve (1986. május 26.) a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről

Hivatalos Lap L 186 , 08/07/1986 o. 0026 - 0063 finn különkiadás fejezet 13 kötet 15 o. 0187  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 15 o. 0187  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 159

		A Tanács irányelve(1986. május 26.)a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről(86/298/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a legutóbb Spanyolország és Portugália csatlakozási okmányával módosított, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelv [4] megállapítja, hogy az egyes traktoralkatrészek vagy -jellemzők tekintetében az EGK-típus-jóváhagyásii eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseket külön irányelvekben határozzák meg; mivel a legutóbb Spanyolország és Portugália csatlakozási okmányával módosított 77/536/EGK [5] és 79/622/EGK [6] irányelvek határozták meg a borulás hatása elleni védőszerkezetekre és ezek traktorra erősítésére vonatkozó rendelkezéseket; mivel a fenti két irányelv a dinamikus, illetve statikus vizsgálati eljárásra egyaránt – a gyártó ezek közül jelenleg bármelyiket alkalmazhatja –, valamint azokra a szokásos traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb szabad magassága 1000 mm, egyik hajtótengelye rögzített vagy állítható nyomtávja legalább 1150 mm-nél, és a "dinamikus vizsgálatra" vonatkozó irányelv hatálya alá tartozó traktorok esetében a tömeg 1,5 és 4,5 tonna közötti, a "statikus vizsgálatra" vonatkozó irányelv hatálya alá tartozó traktorok esetében legalább 800 kg;mivel az irányelv hatálya alá tartozó traktorok legnagyobb szabad magassága 600 mm, mindkét tengelyük legnagyobb nyomtávja kisebb, mint 1150 mm, és tömegük nagyobb 600 kg-nál; mivel e, különös tevékenységre használt traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteire a 77/536/EGK és a 79/622/EGK irányelvek előírásaitól eltérő különleges követelmény(ek) vonatkoz(hat)nak;mivel a műszaki követelmények, amelyeknek a nemzeti jog alapján az ilyen "keskeny nyomtávú" traktoroknak meg kell felelniük, többek között a borulás hatása elleni védőszerkezetekre és ezek traktorra erősítésére is vonatkoznak; mivel ezek a követelmények tagállamonként különböznek egymástól; mivel ezért szükséges, hogy minden tagállam ugyanazokat a követelményeket fogadja el, a meglévő szabályokat kiegészítve, vagy azok helyett, különösen azért, hogy valamennyi traktortípus számára lehetővé tegyék az EGK-típus-jóváhagyási eljárást, amely a 74/150/EGK irányelv tárgya;mivel ez az irányelv olyan bukóíves, keretes vagy fülkés típusú hátul felszerelt borulás hatása elleni védőszerkezetekre vonatkozik, amelyek szabadterének felső határa 900 mm-re van az ülés referenciapontja felett, annak érdekében, hogy megfelelően nagy helyet vagy szabadteret biztosítson a vezető védelmére; mivel külön irányelvet fognak elfogadni az olyan védőszerkezetek tekintetében, amelyeknek két elöl felszerelt oszlopuk van;mivel a borulás hatása elleni védőszerkezetekre és ezek traktorra erősítésére vonatkozó összehangolt típus-jóváhagyási eljárás lehetővé teszi minden tagállam részére, hogy ellenőrizze a szerkezet és a vizsgálati követelmények megfelelőségét, továbbá tájékoztassa a többi tagállamot a vizsgálat eredményeiről a borulás hatása elleni védőszerkezetre és ezeknek a traktorhoz erősítésére vonatkozó EGK-típusbizonyítvány másolatának megküldésével, mivel a jóváhagyott típusnak megfelelően gyártott valamennyi szerkezetet adott EGK-típus-jóváhagyási jellel jelölnek, aminek eredményeképpen a többi tagállamban a szerkezet műszaki vizsgálatát nem kell elvégezni; mivel a borulás hatása elleni védőszerkezet többi elemére és jellemzőire vonatkozó közös, különösen a traktor felborulásakor a folyamatos átfordulásokat megakadályozó szerkezetekre és az utasok védelmére vonatkozó követelményeket egy későbbi időpontban határozzák meg;mivel az összehangolt követelmények elsődleges célja a biztonság javítása a közutakon és az egész Közösségben a munkavégzés során; mivel ezért szükséges ezen irányelv hatálya alá tartozó traktorokra bevezetni azt a kötelezettséget, hogy el legyenek látva a borulás hatása elleni védőszerkezetekkel;mivel e traktorokra vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítése magában foglalja a tagállamok közös követelmények szerint elvégzett vizsgálatainak kölcsönös elismerését,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet a 74/150/EGK irányelv 1. cikkében meghatározott, az alábbi jellemzőkkel rendelkező traktorokra kell alkalmazni:- legfeljebb 600 mm szabad magasság az első-, illetve a hátsó tengely legalacsonyabb pontja alatt, a differenciálművet is beleértve,- rögzített vagy állítható legkisebb nyomtáv, a hajtótengelyek egyike kisebb 1150 mm-nél; a másik tengely gumiabroncsainak külső pereme semmilyen körülmények között ne érjen túl a legalább 1150 mm nyomtávú tengely gumiabroncsainak külső peremén,- 600 kg-nál nagyobb tömeg, és a 74/150/EGK irányelv I. mellékletének 2.4. pontjában meghatározott terheletlen tömegnek megfelelően, az ezen irányelvvel összhangban felszerelt borulás hatása elleni védőszerkezettel és a gyártó által ajánlott legnagyobb kerékabroncsokkal együtt.2. cikk(1) Minden tagállam biztosítja a borulás hatása elleni védőszerkezetek és ezek traktorhoz erősítésének az EGK-alkatrész-típusjóváhagyását, amennyiben az megfelel az I-V. mellékletben előírt szerkezeti és vizsgálati követelményeknek.(2) Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást biztosító tagállam megteszi az igazoláshoz szükséges intézkedéseket és amennyiben szükséges, együttműködik a többi tagállam illetékes hatóságaival annak érdekében, hogy a gyártott modellek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A vizsgálatok szúrópróbaszerű ellenőrzéssel történnek.3. cikkA tagállamok a VI. melléklet szerinti EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási jelet adnak a traktor vagy a borulás hatása elleni védőszerkezet gyártójának, vagy meghatalmazott képviselőjének, az olyan borulás hatása elleni védőszerkezet-típusokra és a traktorra erősítésükre vonatkozóan, amelyre a 2. cikknek megfelelően a típusjóváhagyást megadták.A tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy megelőzzék olyan zavart okozó jelek használatát, amelyek alapján a 2. cikk szerinti borulás hatása elleni védőszerkezetek összetéveszthetők más berendezésekkel.4. cikk(1) A tagállamok nem tilthatják meg a borulás hatása elleni védőszerkezetek és ezeknek a traktorra erősítő szerkezetének forgalomba hozatalát a szerkezetükre való hivatkozással, amennyiben azok EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási jellel rendelkeznek.(2) Mindemellett a tagállam megtilthatja az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási jellel ellátott borulás hatása elleni védőszerkezet forgalomba hozatalát, ha az lényegesen eltér a jóváhagyott típustól.E tagállam haladéktalanul értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a megtett intézkedésekről, részletesen megindokolva a döntését.5. cikkMinden tagállam illetékes hatósága egy hónapon belül elküldi a VII. melléklet szerinti EGK-alkatrész-típusjóváhagyás másolatát a többi tagállam illetékes hatóságának a borulás hatása elleni védőszerkezet minden olyan típusára vonatkozóan, amelyre a jóváhagyást megadták vagy megtagadták.6. cikk(1) Amennyiben az a tagállam, amelyik az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást megadta, megállapítja, hogy több, ugyanazzal az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási jellel ellátott borulás hatása elleni védőszerkezet és ezek traktorhoz erősítése nem felel meg a jóváhagyott típusnak, megteszi a szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a gyártott darabok a jóváhagyottal megegyezzenek. E tagállam illetékes hatóságai tájékoztatják a többi tagállam illetékes hatóságait a megtett intézkedésekről, amelyek jelentős és ismételt hiányosság esetén egészen az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáig terjedhetnek. Az említett hatóságok ugyanilyen intézkedéseket tesznek, ha egy másik tagállam illetékes hatóságai értesítik őket ilyen meg nem egyezésről.(2) A tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül értesítik egymást bármely EGK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáról és ennek okairól.7. cikkEzen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezés alapján hozott minden döntést a borulás hatása elleni védőszerkezetek EGK-alkatrész-típusjóváhagyásának megtagadásáról vagy visszavonásáról, illetve azok forgalomba hozatalának vagy használatának megtiltásáról részletesen meg kell indokolni. Az érintett felet a döntésről értesíteni kell, és ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell a tagállamokban hatályban lévő jogszabályok szerinti jogorvoslatról és a határidőkről, amelyeken belül a jogorvoslattal élhet.8. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg a traktorok EGK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását, a borulás hatása elleni védőszerkezetre vagy ennek traktorra erősítő szerkezetére hivatkozva, amennyiben azokat ellátták az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási jellel, és megfelelnek a VIII. melléklet követelményeinek.9. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg a traktorok értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát a borulás hatása elleni védőszerkezetre vagy ennek traktorra erősítésére hivatkozva, amennyiben azokat ellátták az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási jellel, és megfelelnek a VIII. melléklet követelményeinek.10. cikkEzen irányelv nem befolyásolja a tagállamoknak azt a jogát, hogy – a Szerződés rendelkezéseinek eleget téve – olyan követelményeket írjanak elő, amelyeket a munkavállalók biztonságának megőrzése érdekében a kérdéses traktorok használatakor szükségesnek tartanak, amennyiben ezek nem jelentik a borulás hatása elleni védőszerkezet megváltoztatását ezen irányelvben nem részletezett módon.11. cikk(1) Az EGK-típusjóváhagyással kapcsolatban az 1. cikkben említett valamennyi traktort fel kell szerelni borulás hatása elleni védőszerkezettel.(2) Amennyiben nem a vezetőülés elé felszerelt két oszloppal rendelkező védőszerkezetről van szó, akkor az (1) bekezdésben említett védőszerkezetnek meg kell felelnie ezen irányelv I-IV. mellékletben vagy a 77/536/EGK vagy a 79/622/EGK irányelvben megállapított követelményeknek.12. cikkA mellékletekben leírt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításait a 74/150/EGK tanácsi irányelv 13. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően fogadják el.13. cikkAz irányelvről történő értesítést követő tizennyolc hónapon belül a Tanács a Bizottság javaslatára a Szerződés rendelkezései alapján ezen irányelv kiegészítése érdekében irányelvet fogad el olyan rendelkezésekkel, amelyekkel a dinamikus vizsgálati eljárásba felveszik a kiegészítő ütésvizsgálatokat.14. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítésétől [7] számított 24 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el, közlik a Bizottsággal.15. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1986. május 26-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Braks[1] HL C 123., 1983.5.9., 1. o.[2] HL C 307., 1983.11.14., 103. o.[3] HL C 286., 1983.10.24., 2. o.[4] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.[5] HL L 220., 1977.8.29., 1. o.[6] HL L 179., 1979.7.17., 1. o.[7] Ezt az irányelvet a tagállamokban 1986. június 2-án hirdették ki.--------------------------------------------------A MELLÉKLETEK JEGYZÉKEI.MELLÉKLET: | Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás feltételei |II.MELLÉKLET: | A borulás hatása elleni védőszerkezetek, és traktorra erősítésük szilárdságának vizsgálati feltételei |III.MELLÉKLET: | Vizsgálati eljárások |A.Dinamikus vizsgálatok |B.Statikus vizsgálatok |IV.MELLÉKLET: | Ábrák |V.MELLÉKLET: | Jelentésminta EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási vizsgálatáról a védőszerkezet szilárdsága, illetve traktorra erősítésének szilárdsága szempontjából |VI.MELLÉKLET: | Jelölések |VII.MELLÉKLET: | Az EGK alkatrész-típusbizonyítvány mintája |VIII.MELLÉKLET: | Az EGK-típusjóváhagyás feltételei |IX.MELLÉKLET: | Melléklet egyes traktortípusok EGK típusbizonyítványához a borulás hatása elleni védőszerkezet szilárdsága és traktorra erősítésének szilárdságával kapcsolatban. |--------------------------------------------------