title: A Bizottság irányelve (1991. január 16.) az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 88/388/EGK tanácsi irányelv kiegészítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0071

Hivatalos Lap L 042 , 15/02/1991 o. 0025 - 0026 finn különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0064  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0064

		A Bizottság irányelve(1991. január 16.)az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 88/388/EGK tanácsi irányelv kiegészítéséről(91/71/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,mivel a végső fogyasztó számára eladásra szánt aromaanyagok címkézéséről szóló törvényi, rendeleti és közigazgatási tagállami rendelkezések közötti eltérések akadályozhatják e termékek szabad mozgását és egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek;mivel az aromák címkézéséről szóló valamennyi rendelkezés elsődleges célkitűzése a fogyasztó tájékoztatása és védelme;mivel a 88/388/EGK tanácsi irányelv 10. cikkében meghatározott eljárás szerint a meghozandó intézkedések tervezete az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság elé került; mivel ez nem tudott véleményt nyilvánítani és a Bizottság ezt követően a Tanács elé terjesztette az ezen intézkedésekre vonatkozó javaslatát;mivel a Tanács a rendelkezésére álló három hónap alatt nem döntött, így a Bizottságnak kell elfogadnia a javasolt intézkedéseket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz irányelv a következő cikkel egészül ki:"9a. cikk(1) A végső fogyasztó számára eladásra szánt aromák csak akkor hozhatók forgalomba, ha a címkéjükön a következő kötelező megjelölések jól látható, könnyen olvasható és letörölhetetlen formában szerepelnek:a) az "aroma" kifejezés vagy az aroma pontosabb megnevezése vagy leírása;b) az "élelmiszerek előállításához" kifejezés vagy az aroma felhasználási céljául szolgáló élelmiszerre vonatkozó pontosabb hivatkozás;c) a 79/112/EGK tanácsi irányelv [2] 3. cikke (1) bekezdésének 4. pontjával és a 9. cikkével összhangban a minimális eltarthatóság időtartama;d) indokolt esetben a különleges tárolási és felhasználási feltételek;e) felhasználási utasítások, ha ezek elhagyásával az aroma megfelelő felhasználása nem volna biztosított;f) a tömeg- vagy térfogategységekben kifejezett nettó mennyiség;g) a gyártó, a csomagoló vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező forgalmazó neve vagy cégneve és címe;h) a 89/396/EGK tanácsi irányelvvel [3] összhangban az árutételt azonosító jelzés vagy jelölés;i) az aroma vagy az aromák más anyagokkal alkotott keverékei esetében a keverékben lévő tömegarányuk szerinti csökkenő sorrendben az alábbiak felsorolása:- az a) ponttal összhangban a kérdéses aroma vagy aromák,- az összes egyéb anyag vagy termék neve, adott esetben pedig azok E-száma.(2) A "természetes" vagy bármely más, alapvetően azonos jelentésű kifejezés csak olyan aromák esetében használható, amelyekben az ízesítő rész kizárólag az 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és/vagy az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott aromaanyagokat tartalmazza. Ha az aroma kereskedelmi megnevezése egy élelmiszerre vagy egy aromaforrásra vonatkozó hivatkozást tartalmaz, akkor a "természetes" vagy bármely más, alapvetően azonos jelentésű kifejezés csak akkor használható, ha az ízesítő részt megfelelő fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatokkal vagy hagyományos élelmiszerelkészítési folyamatokkal kizárólag vagy majdnem kizárólag az érintett élelmiszerből vagy aromaforrásból különítették el.(3) Az e cikkben meghatározott megjegyzéseket a vevő által könnyen érthető nyelven kell megadni, kivéve ha a vevő tájékoztatásának a biztosítása érdekében más intézkedéseket hoztak. Ez a rendelkezés nem akadályozza ezen adatok különböző nyelveken történő feltüntetését."2. cikk(1) A tagállamok szükség esetén úgy módosítják a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseiket, hogy:- legkésőbb 1992. június 30-ig engedélyezzék az ezen irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását;- 1994. január 1-jétől megtiltsák az ezen irányelvnek meg nem felelő termékek forgalmazását.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok által elfogadott összes ilyen rendelkezésben hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. január 16-án.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 184., 1988.7.15., 61. o.[2] HL L 33., 1979.2.8., 1. o.[3] HL L 186., 1989.6.30., 21. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 93/10/EGK irányelve (1993. március 15.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilmből készült anyagokról és tárgyakról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0010

Hivatalos Lap L 093 , 17/04/1993 o. 0027 - 0036 finn különkiadás fejezet 13 kötet 24 o. 0027  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 24 o. 0027

		A Bizottság 93/10/EGK irányelve(1993. március 15.)az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilmből készült anyagokról és tárgyakrólAZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/109/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 3. cikkére,az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően,mivel a legutóbb a 92/15/EGK bizottsági irányelvvel [2] módosított, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilmből készült anyagokra és tárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1983. április 25-i 83/229/EGK tanácsi irányelvben [3] már végrehajtott és még végrehajtandó módosítások számát és jellegét figyelembe véve célszerű ennek az irányelvnek a helyébe újat léptetni;mivel az ezen irányelvben előirányzott bizottsági intézkedések nemcsak szükségesek, hanem nélkülözhetetlenek is a belső piac céljainak eléréséhez; mivel e célokat a tagállamok egyenként nem képesek elérni; mivel továbbá ezek közösségi szinten történő eléréséről a 89/109/EGK irányelv már rendelkezik;mivel a 89/109/EGK irányelv 2. cikke úgy rendelkezik, hogy késztermék formájában az ilyen anyagok és tárgyak az összetevőiket nem bocsáthatják ki az élelmiszerekbe olyan mennyiségben, amely veszélyeztetheti az emberi egészséget vagy megengedhetetlen változásokat idézhet elő az élelmiszerek összetételében;mivel a regenerált cellulózfilm esetén e célok eléréséhez megfelelő eszköz a 89/109/EGK irányelv 3. cikke szerinti egyedi irányelv;mivel a regenerált cellulózból készült műbélnek különleges rendelkezések hatálya alá kell tartoznia;mivel a későbbiekben kell meghatározni azt a módszert, amellyel megállapítható, hogy a színezőanyagok kioldódása nem áll fenn;mivel a tisztaságra és a vizsgálati módszerekre vonatkozó szempontok kidolgozásáig továbbra is a nemzeti rendelkezéseket kell alkalmazni;mivel a jóváhagyott kémiai anyagok – a felhasználásuk során betartandó mennyiségi korlátokat is tartalmazó – listájának kidolgozása elvben elegendő ahhoz, hogy a 89/109/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott cél teljesüljön;mivel a bisz(2-hidroxi-etil)-éter (= dietilénglikol) és az etándiol (= monoetilénglikol) nagymértékben képes kioldódni bizonyos élelmiszerekbe, és ezért e lehetőség elkerülése érdekében, megelőző intézkedésként meg kell határozni ezen anyagok engedélyezett legnagyobb mennyiségét azokban az élelmiszerekben, amelyek regenerált cellulózfilmmel érintkezésbe kerülnek;mivel a fogyasztók egészségének védelme érdekében a regenerált cellulózfilm nyomtatott felülete nem kerülhet közvetlenül érintkezésbe az élelmiszerekkel;mivel a 89/109/EGK irányelv 6. cikke (5) bekezdésében említett írásos nyilatkozattal kell rendelkezni az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak előállítására használt regenerált cellulózfilm professzionális felhasználása esetén, kivéve, ha ezek természetüknél fogva ilyen felhasználásra készültek;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv a 89/109/EGK irányelv 3. cikke értelmében vett egyedi irányelv.(2) Ezt az irányelvet kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott regenerált cellulózfilmekre, amelyeka) önmagukban késztermékek;b) más anyagokat is tartalmazó késztermék részei;és amelyek élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülhetnek, vagy rendeltetésszerű felhasználásuk során érintkezésbe kerülnek.(3) Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni:a) arra a regenerált cellulózfilmre, amelynek azon az oldalán, amely az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülhet, vagy rendeltetésszerű használat közben érintkezésbe kerül, a bevonat súlya meghaladja az 50 mg/dm2 értéket;b) regenerált cellulózból előállított műbélre.2. cikk(1) Regenerált cellulózfilm gyártására csak a II. mellékletben felsorolt anyagok vagy anyagcsoportok használhatók, kizárólag az ott meghatározott körülmények között.(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, a II. mellékletben nem szereplő anyagok akkor használhatók fel, ha azokat színezőanyagként (festékként és pigmentként) vagy ragasztóként alkalmazzák, feltéve, hogy élelmiszerekbe történő kioldódásuk nyomai érvényes módszerrel nem mutathatók ki.3. cikkA regenerált cellulózfilm nyomtatott felülete nem kerülhet érintkezésbe élelmiszerekkel.4. cikk(1) A kiskereskedelem kivételével, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilmből készült anyagokat és tárgyakat az értékesítés valamennyi fázisában a 89/109/EGK irányelv 6. cikkének (5) bekezdésében meghatározott írásos nyilatkozatnak kell kísérnie.(2) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni olyan regenerált cellulózfilmből készült anyagokra és tárgyakra, amelyeket jellegüknél fogva nyilvánvalóan élelmiszerekkel való érintkezésre szántak.(3) Amennyiben különleges felhasználási körülmények állnak fenn, a regenerált cellulózfilmből készült anyagot vagy tárgyat megfelelő címkével kell ellátni.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1994. január 1-jétől megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.A tagállamok:- 1994. január 1-jétől lehetővé teszik az ezen irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilm forgalmazását és felhasználását,- 1994. január 1-jétől megtiltják az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilm forgalmazását és felhasználását, amennyiben az nem felel meg sem ennek, sem pedig a 83/229/EGK irányelvnek,- 1995. január 1-jétől megtiltják az olyan, élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő regenerált cellulózfilm forgalmazását és felhasználását, amely nem felel meg ezen irányelv követelményeinek, de a 83/229/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelel.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben szereplő rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.6. cikk(1) A 83/229/EGK irányelv 1994. január 1-jétől hatályát veszti.(2) A 83/229/EGK irányelvre történő hivatkozásokat – a III. mellékletben található megfelelési táblázat alapján – úgy kell tekinteni, mintha erre az irányelvre vonatkoznának.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1993. március 15-én.a Bizottság részérőlMartin bangemanna Bizottság tagja[1] HL L 40., 1989.2.11, 38. o.[2] HL L 102., 1992.4.16., 44. o.[3] HL L 123. 1983.5.11., 31. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETREGENERÁLT CELLULÓZFILM LEÍRÁSAA regenerált cellulózfilm olyan vékony lap, amelyet nem újrafeldolgozott fából vagy gyapotból készített finomított cellulózból állítanak elő. A technológiai szükségletek miatt megfelelő anyagok adhatók a masszához vagy a felületre. A regenerált cellulózfilm egyik vagy mindkét oldalán bevonattal látható el.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA REGENERÁLT CELLULÓZFILM GYÁRTÁSÁHOZ ENGEDÉLYEZETT ANYAGOK LISTÁJAMegjegyzés:- Az e melléklet első és második részében megadott értékek tömegszázalékban vannak kifejezve, és a vízmentes, bevonat nélküli, regenerált cellulózfilm mennyiségére vonatkoznak.- A szokásos műszaki megnevezések szögletes zárójelben vannak megadva.- A felhasznált anyagoknak – tisztasági követelmények tekintetében – jó technikai minőségűeknek kell lenniük.ELSŐ RÉSZBEVONAT NÉLKÜLI REGENERÁLT CELLULÓZFILMMegnevezés | Korlátozások |A.Regenerált cellulóz | Legalább 72 % (w/w) |B.Adalékanyagok1.Lágyítók | Összesen nem több, mint 27 % (w/w) |–Bisz (2-hidroxi-etil) éter (= dietilénglikol) | A felületükön fizikailag szabad vizet nem tartalmazó, száraz élelmiszerekhez használt filmek bevonására. Az ilyen típusú filmmel érintkező élelmiszerekben jelen levő bisz(2-hidroxi-etil) éter és etándiol mennyisége nem haladhatja meg a 30 mg/kg-ot. |–Etándiol (= mono-etilénglikol) |–1,3-Butándiol | |–Glicerin | |–1,2-propándiol (= 1,2 propilénglikol) | |–Polietilén-oxid (= polietilénglikol) | Átlagos móltömeg 250 és 1200 között |–1,2-polipropilén-oxid (= 1,2 polipropilén-glikol) | Az átlagos móltömeg nem haladhatja meg a 400-at, és a szabad 1,3-propándiol tartalom nem lehet több, mint 1 %. (w/w) |–Szorbit | |–Tetraetilén-glikol | |–Trietilén-glikol | |–Karbamid | |2.Egyéb adalékanyagok | Összesen nem haladhatja meg az 1 %-ot. (w/w) |Első osztály | Az egyes anyagok vagy anyagcsoportok mennyisége nem haladhatja meg a 2 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Ecetsav és annak NH4, Ca, Mg, K és Na sói | |–Aszkorbinsav és annak NH4, Ca, Mg, K és Na sói | |–Benzoesav és nátriumbenzoát | |–Hangyasav és annak NH4, Ca, Mg, K és Na sói | |–Telített vagy telítetlen, el nem ágazó láncú, 8–20 páros számú szénatomot tartalmazó zsírsavak valamint a behén- és ricinolsav és ezen savak NH4, Ca, Mg, K és Na sói | |–Citromsav, D és L tejsav, maleinsav, L-borkősav, valamint ezek Na és K sói | |–Szorbinsav, valamint annak NH4, Ca, Mg, K és Na sói | |–Telített vagy telítetlen, el nem ágazó láncú 8–20 páros számú szénatomot tartalmazó zsírsavak amidjai, továbbá a behén- és ricinolsavamid | |–Természetes étkezési keményítők és lisztek | |–Kémiai kezeléssel módosított étkezési keményítők és lisztek | |–Amilóz | |–Kálcium- és magnézium-karbonátok és -kloridok | |–Telített vagy telítetlen, el nem ágazó láncú, 8–20 páros számú szénatomot tartalmazó zsírsavak és/vagy az adipinsav, a citromsav, a 12-hidroxi-sztearinsav (oxisztearin) és a ricinolsav glicerinnel alkotott észterei | |–Telített vagy telítetlen, el nem ágazó láncú, 8-20 páros számú szénatomot tartalmazó zsírsavak és polietilén-oxid (mely 8-14 etilén-oxid egységet tartalmaz) észterei | |–Telített vagy telítetlen, el nem ágazó láncú, 8-20 páros számú szénatomot tartalmazó zsírsavak szorbit észterei | |–Sztearinsav etándiollal és/vagy bisz (2-hidroxi-etil)-éterrel, és/vagy trietilénglikollal alkotott mono- és/vagy di-észterei | |–Alumínium-, kalcium-, magnézium- és szilicium-oxidok és hidroxidok valamint alumínium-, kalcium-, magnézium- és kálium szilikátjai és hidratált szilikátjai | |–Polietilén oxid (= polietilénglikol) | Átlagos móltömeg 1200 és 4000 között |–Nátrium-propionát | |Második osztály | Az összes anyagmennyiség nem haladhatja meg az 1 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva, továbbá az egyes anyagok vagy anyagcsoportok mennyisége nem haladhatja meg a 0,2 mg/dm2 értéket (vagy az ennél alacsonyabban meghatározott értéket) a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Nátrium-alkil (C8-C18) benzol-szulfonát | |–Nátrium-izopropil-naftalin-szulfonát | |–Nátrium-alkil (C8-C18)-szulfát | |–Nátrium-alkil (C8-C18)-szulfonát | |–Nátrium-dioktil-szulfo-szukcinát | |–Di-(hidroxi-etil)-dietilén-triamin-monoacetát disztearátja | Nem haladhatja meg a 0,05 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Ammónium-, magnézium és kálium-lauril-szulfát | |–N,N”-disztearoil-diamino-etán, N,N”-dipalmitoil-diamino-etán és N,N”-dioleil-diamino-etán | |–2-Heptadecil-4,4 di-metilén- oxazolin-disztearát | |–Polietilén-amino-sztearamid-(etil-szulfát) | Nem haladhatja meg a 0,1 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |Harmadik osztály – Rögzítőszerek | Az anyagok összmennyisége nem haladhatja meg az 1 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Módosítás nélküli, illetve az alábbiak közül egy vagy több anyaggal módosított melamin-formaldehid kondenzációs termékek:butanol, dietilén-triamin, etanol, trietilén-tetramin, tetraetilén-pentamin, tri-(2-hidroxietil)-amin, 3,3'-diamino-dipropil-amin, 4,4”-diamino-dibutil-amin | A szabadformaldehid-tartalom nem haladhatja meg a 0,5 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. A szabadmelamin-tartalom nem haladhatja meg a 0,3 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Melamin-karbamid-formaldehid trisz (2-hidroxi-etil)-aminnal módosított kondenzációs terméke | A szabadformaldehid-tartalom nem haladhatja meg a 0,5 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. A szabadmelamin-tartalom nem haladhatja meg a 0,3 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Keresztkötéses kationos polialkilén-aminok:a)diamino-propil-metilamin és epiklórhidrin alapú poliamid-epiklórhidrin gyantab)epiklórhidrin, adipinsav, kaprolaktám, dietilén-triamin, és/vagy etilén-diamin alapú poliamid-epiklórhidrin gyantac)adipinsav, trietilén-triamin és epiklórhidrin, illetve epiklórihidrin és ammónia keverék alapú poliamid-epiklórhidrin gyantad)epiklórhidrin-dimetil-adipát és dietilén-triamin alapú poliamid-poliamin-epiklórhidrin gyantae)epiklórhidrin, adipinsav-amid és diamino-propil-metil-amin alapú poliamid-poliamin-epiklórhidrin gyanta | A közösségi irányelveknek megfelelően, ezek hiányában a közösségi irányelveken alapuló nemzeti jogszabályokkal összhangban. |–Polietilén-amidok és polietilén-iminek | Nem haladhatja meg a 0,75 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Módosítás nélküli vagy az alábbi anyagok valamelyikével módosított karbamid-formaldehid kondenzációs termékek:amino-metán-szulfonsav, szulfanilsav, butanol, diamino-bután, diamino-dietil-amin, diamino-dipropilamin, diamino-propán, dietilén-triamin, etanol, guanidin, metanol, tetraetilén-pentamin, trietilén-tetramin, nátriumszulfit | A szabadformaldehid-tartalom nem haladhatja meg a 0,5 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |Negyedik osztály | Az anyagok összmennyisége nem haladhatja meg a 0,01 mg/dm2 értéket a bevonatlan filmre vonatkoztatva. |–Étkezési olajok aminjainak polietilén-oxiddal való reakcióból származó termékei | |–Monoetanol-amin-lauril-szulfát | |MÁSODIK RÉSZBEVONT REGENERÁLT CELLULÓZFILMMegnevezés | Korlátozások |A.Regenerált cellulóz | Lásd az 1. részt |B.Adalékanyagok | Lásd az 1. részt |C.Bevonat | Nem haladhatja meg az 50 mg/dm2 értéket a filmre vonatkoztatva az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő oldalon. |1.Polimerek | Az anyagok összmennyisége nem haladhatja meg az 50 mg/dm2 értéket az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő oldal felületére vonatkoztatva |–Cellulóz etil-, hidroxi-etil-, hidroxipropil és metil-éterei | |–Cellulóz-nitrát | Nem haladhatja meg a 20 mg/dm2 értéket az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő oldal felületére vonatkoztatva; a cellulóz-nitrát nitrogéntartalmának 10,8 % és 12,2 % között kell lennie. |–Polimerek, kopolimerek, illetve ezek keverékei az alábbi monomerekkel:telített aldehidek (C1–C6) vinil-acetátjaivinil-acetátalkil-(C1–C4) vinil-éterekakrilsav, krotonsav, itakonsav, maleinsav, metakrilsav és azok észtereibutadiénsztirolmetilsztirolvinilidén-kloridakrilnitrilmetakrilnitriletilén, propilén, 1- és 2-butilén | A közösségi irányelvekkel összhangban, ezek hiányában a közösségi irányelvek átvételével elfogadott helyi jogszabályokkal összhangban. |vinil-klorid | A 78/142/EGK irányelv értelmében (HL L 44., 1978.2.15., 15. o.). |2.Gyanták | Az anyagok összmennyisége nem haladhatja meg a 12,5 mg/dm2 értéket az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő oldal felületére vonatkoztatva; kizárólag cellulóz-nitrátot vagy vinil-kloridot, és vinil-acetát kopolimert tartalmazó bevonattal rendelkező regenerált cellulózfilm készítésére |–Kazein | |–Fenyőgyanta és/vagy ennek polimerizációs hidrogénezési és diszproporcióból származó termékei, továbbá metil-, etil-, vagy (C2–C6) többértékű alkoholok, illetve ezen alkoholok keverékeinek észterei. | |–Fenyőgyanta és/vagy ennek polimerizációs hidrogénezési és diszproporcióból származó termékei, amelyeket akrilsavval, maleinsavval, citromsavval, fumársavval, és/vagy ftálsavval kondenzáltak, és/vagy 2,2-bisz-(4-hidroxifenil)-propán-formaldehiddel kondenzáltak, illetve metil-, etil- vagy C2–C6 többértékű alkoholok, vagy ezen alkoholok keverékeivel alkotott észterei. | |–Bisz-(2-hidroxi-etil)-éter észter származékai β-pininnel és/vagy dipenténnel és/vagy diterpinnel és maleinsav anhidrid addíciós termékeivel | |–Étkezési zselatin | |–Ricinusolaj és ennek dehidrált vagy hidrogénezett termékei poliglicerinnel, adipinsavval, citromsavval, maleinsavval, ftálsavval és sebacinsavval nyert kondenzációs reakciótermékei | |–Természetes gumi (= damar) | |–Poli-β-pinén (= terpén gyanták) | |–Karbamid-formaldehid gyanták (ld.: rögzítőszerek) | |3.Lágyítók | A vegyületek teljes mennyisége nem haladhatja meg a 6 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Acetil-tributil-citrát | |–Acetil-tri(2-etilhexil)-citrát | |–Di-izobutil-adipát | |–Di-n-butil-adipát | |–Di-n-hexil-azelát | |–Butilbenzil-ftalát | Nem haladhatja meg a 2,0 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Di-n-butil-ftalát | Nem haladhatja meg a 3,0 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Diciklohexil-ftalát | Nem haladhatja meg a 4,0 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–2-etil (hexil)-difenil-foszfát | Nem haladhatja meg a 2,5 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Glicerin-monoacetát (= monoacetin) | |–Glicerin-diacetát (= diacetin) | |–Glicerin-triacetát (= triacetin) | |–Di-butil-szebacát | |–Bisz-(2-etil-hexil)-szebacát (= dioktil-szebacát) | |–Di-n-butil-tartarát | |–Di-izobutil-tartarát | |4.Egyéb adalékanyagok | Az anyagok összmennyisége nem haladhatja meg a 6 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |4.1Az első részben felsorolt adalékanyagok | Az első részben meghatározott korlátozások érvényesek (a mennyiségeket mg/dm2 értékben kell érteni a bevonatlan, regenerált cellulózfilmre vonatkoztatva, az élelmiszerrel érintkező oldalon). |4.2Különleges bevonó adalékanyagok | Az egyes anyagok vagy anyagcsoportok mennyisége nem haladhatja meg a 2 mg/dm2 (illetve az ennél alacsonyabban meghatározott) értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–1-hexadekanol és 1-oktadekanol | |–Telített vagy telítetlen, el nem ágazó, 8–20 páros szénatomot tartalmazó zsírsavak észterei, beleértve a ricinolsavat, etil-, butil-, amil- oleoil lineáris alkoholokkal | |–Montán viaszok, beleértve a tisztított montán savakat (C26–C32), és/vagy ezek etándiollal, és/vagy 1,3-butándiollal képzett észtereit és/vagy kalcium és kálium sóit | |–Karnauba viasz | |–Méhviasz | |–Eszparto viasz | |–Candelilla viasz | |–Dimetil-polisziloxán | Nem haladhatja meg a 1 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Epoxidált szójaolaj (oxirán tartalom 6–8 %) | |–Finomított paraffin és mikrokristályos viasz | |–Pentaeritrit-tetrasztearát | |–Mono- és bisz-(oktadecil-dietilén-oxid)-foszfátok | Nem haladhatja meg a 0,2 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Alifás C8–C20 karbonsavak mono-, vagy bisz-(2-hidroxi-etil) aminnal alkotott észterei | |–2- és 3-terc-butil-4-hidroxi-anizol (= butil-hidroxianizol – BHA) | Nem haladhatja meg a 0,06 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–2,6-di-terc-butil-4-metil-fenol (= butil-hidroxi-toluol – BHT) | Nem haladhatja meg a 0,06 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Di-n-oktil-on-bisz-(2-etil-hexil) maleát | Nem haladhatja meg a 0,06 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |5.Oldószerek | A vegyületek teljes mennyisége nem haladhatja meg a 0,6 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |–Butil-acetát | |–Etil-acetát | |–Izobutil-acetát | |–Izopropil-acetát | |–Propil-acetát | |–Aceton | |–1-Butanol | |–Etil-alkohol | |–2-Butanol | |–2-Propanol | |–1-Propanol | |–Ciklohexán | |–Etilén-glikol-monobutil-éter | |–Etilén-glikol-monobutil-éter-acetát | |–Etilén-glikol-monoetil-éter | |–Etilénglikol-monoetil-éter-acetát | |–Etilénglikol-monometil-éter | |–Etilénglikol-monometil-éter-acetát | |–Metil-etil-keton | |–Metil-izobutil-keton | |–Tetrahidrofurán | |–Toluol | Nem haladhatja meg a 0,06 mg/dm2 értéket a bevonatra vonatkoztatva, az élelmiszerekkel érintkező oldalon. |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT83/229/EGK irányelv | Ez az irányelv |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |3. cikk | 3. cikk |– cikk | 4. cikk |4. cikk (1) bekezdés | 5. cikk |4. cikk (2) bekezdés | – cikk |– cikk | 6. cikk |5. cikk | 7. cikk |--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. szeptember 24.) az élelmiszerek tápértékjelöléséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0496

Hivatalos Lap L 276 , 06/10/1990 o. 0040 - 0044 finn különkiadás fejezet 15 kötet 10 o. 0007  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 10 o. 0007

		A Tanács irányelve(1990. szeptember 24.)az élelmiszerek tápértékjelöléséről(90/496/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a belső piac 1992. december 31-ig történő fokozatos létrehozására való tekintettel intézkedéseket kell elfogadni; mivel a belső piac egy belső határok nélküli térség, amelyen belül biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;mivel növekvő érdeklődés mutatkozik az étrend és az egészség közötti összefüggés, valamint az egyéni szükségleteknek megfelelő étrend kiválasztása iránt;mivel a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanácsban ülésező képviselői a rákellenes európai cselekvési programról szóló, 1986. július 7-i állásfoglalásukban a táplálkozás javítását elsődleges feladatként jelölték meg;mivel a táplálkozási alapelvek ismerete, valamint az élelmiszerek megfelelő tápértékjelölése jelentősen megkönnyítené a fogyasztók döntéshozatalát;mivel a tápértékjelölést további intézkedéseknek kell követnie a lakosság táplálkozásra irányuló felvilágosítása területén;mivel a tápértékjelölést szabványosított formában kell feltüntetni a Közösség egész területén, egyrészt azért, hogy a fogyasztó javát szolgálja, másrészt a kereskedelem esetleges technikai akadályainak elkerülésére;mivel a tápértékjelöléssel ellátott élelmiszereknek meg kell felelniük az ezen irányelvben meghatározott szabályoknak;mivel a tápértékjelölés más formáit meg kell tiltani, ugyanakkor a tápértékjelöléssel nem rendelkező élelmiszerek szabad mozgását lehetővé kell tenni;mivel ahhoz, hogy az átlagos fogyasztó megszólítható legyen, és hogy a tápértékjelölés bevezetésének a célja megvalósuljon – továbbá a táplálkozási ismeretek alacsony szintje miatt – egyszerű és könnyen érthető információkat kell megadni;mivel ezen irányelv bizonyos időszakon át történő alkalmazása lehetővé teszi az e témára vonatkozó értékes tapasztalatok megszerzését, valamint a tápértékre vonatkozó információk szolgáltatásának módjára adott fogyasztói válaszok értékelését, mindez pedig lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felülvizsgálja a szabályokat, és megfelelő módosításokat javasoljon;mivel az érintetteknek – különösen a kis- és középvállalkozásoknak – a lehető legtöbb termék tápértékének jelölésére történő ösztönzése céljából az információk teljesebbé és kiegyensúlyozottabbá tételére vonatkozó intézkedéseket kell fokozatosan bevezetni;mivel az ezen irányelvben megállapított szabályoknak a Codex Alimentarius (Élelmiszerkönyv) tápértékjelölésről szóló útmutatásait is figyelembe kell venniük;mivel a legutóbb a 89/395/EGK irányelvvel [4] módosított, a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelv [5] tartalmazza az általános címkézési rendelkezéseket és meghatározásokat; mivel emiatt ezen irányelv a tápértékjelölésre vonatkozó rendelkezésekre korlátozható,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv a végső fogyasztóhoz eredeti állapotban eljuttatott élelmiszerek tápértékjelölésére vonatkozik. Ez az irányelv olyan élelmiszerekre is vonatkozik, amelyekkel éttermeket, kórházakat, kantinokat és hasonló, a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőket látnak el (a továbbiakban: közétkeztetésben működő gazdasági szereplők).(2) Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni:- a természetes ásványvizek vagy az emberi fogyasztásra szánt egyéb vizek esetében,- az étrend-kiegészítők/táplálék-kiegészítők esetében.(3) Ezt az irányelvet a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelv [6] címkézésre vonatkozó rendelkezései, és az említett irányelv 4. cikkében említett egyedi irányelvek sérelme nélkül kell alkalmazni.(4) Ezen irányelv alkalmazásában:a) a "tápértékjelölés" a címkéken feltüntetett alábbi információk körét jelenti:i. energiatartalom;ii. tápanyagok:- fehérje,- szénhidrát,- zsír,- rost,- nátrium,- a mellékletben felsorolt és az ott meghatározott értékek alapján jelentős mennyiségben jelenlévő vitaminok és ásványi sók.A vitaminok és az ásványi anyagok listájának, és azok ajánlott napi bevitelének a változásait a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint kell elfogadni;b) a "tápértékre vonatkozó adatok" az összes olyan megjelenítés és reklámszöveg, amelyek azt állítják, sugallják, vagy arra utalnak, hogy az élelmiszernek különleges táplálkozási tulajdonságai vannak annak az energiának (kalóriaértéknek) köszönhetően, amelyet- tartalmaz,- csökkentett vagy megnövelt mértékben tartalmaz, vagy- nem tartalmaz,és azon tápanyagoknak tulajdoníthatóan, amelyeket- tartalmaz,- csökkentett vagy megnövelt mértékben tartalmaz, vagy- nem tartalmaz.Bármely tápanyag minőségére vagy mennyiségére vonatkozó hivatkozás nem minősül tápértékre vonatkozó adatnak, amennyiben azt jogszabály írja elő.A 10. cikkben említett eljárás szerint bizonyos esetekben meghatározható az, hogy az ezen albekezdésben szereplő feltételeket teljesítették-e;c) a "fehérje" a következő képlet szerint kiszámított fehérjetartalom: fehérje = az összes Kjeldahl szerint mért nitrogén 6,25-tel szorozva;d) a "szénhidrát" az emberi szervezet anyagcseréjében átalakuló összes szénhidrát, ideértve a poliolokat is;e) a "cukrok" az élelmiszerekben jelenlévő összes monoszacharid és diszacharid, a poliolok kivételével;f) a "zsír" az összes lipid, ideértve a foszfolipideket is;g) a "telített zsírsavak" a kettős kötés nélküli zsírsavak;h) az "egyszeresen telítetlen zsírsavak" az egy cisz kettős kötést tartalmazó zsírsavak;i) a "többszörösen telítetlen zsírsavak" a cisz és cisz-metilénnel elválasztott kettős kötéseket tartalmazó zsírsavak;j) az "élelmiszerrost" azt az anyagot jelenti, amelyet a 10. cikkben szereplő eljárás szerint meghatározott eljárás alapján megállapításra kerülő vizsgálati módszerrel kell mérni;k) az "átlagérték" az az érték, amely a legjobban mutatja az adott élelmiszer által tartalmazott tápanyag mennyiségét, ugyanakkor tükrözi a szezonális eltéréseket, a fogyasztási szokásokat, valamint az egyéb olyan tényezőket, amelyek az aktuális érték változásait okozhatják.2. cikk(1) A (2) bekezdés rendelkezésére figyelemmel a tápértékjelölés nem kötelező.(2) Amennyiben tápértékre vonatkozó hivatkozás szerepel egy termék címkéjén, kiszerelésén vagy reklámjában, akkor a tápértékjelölés kötelező.3. cikkAz egyetlen engedélyezett, tápértékre vonatkozó állítás az energiatartalomra, az 1. cikk (4) bekezdése a) albekezdésének ii. pontjában felsorolt tápanyagokra, valamint az olyan anyagokra vonatkozó meghatározások lehetnek, amelyek e tápanyagcsoportok egyikébe tartoznak, vagy amelyek valamely tápanyagcsoport összetevőjét képezik. Az e cikk értelmében vett, tápértékre vonatkozó adatok korlátozására vagy tilalmára vonatkozó rendelkezéseket a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint lehet elfogadni.4. cikk(1) Amennyiben a tápértékjelölés kötelező, a feltüntetendő információknak az alábbi 1. vagy 2. csoportból kell állniuk a következő sorrendben:1. csoporta) energiatartalom;b) fehérje-, szénhidrát- és zsírtartalom.2. csoporta) energiatartalom;b) fehérje-, szénhidrát-, cukor-, zsír-, telített zsírsav-, rost- és nátriumtartalom.(2) Amennyiben a tápértékre vonatkozó adatot a cukor, a telített zsírsavak, a rost vagy a nátrium esetében határozták meg, akkor az információkat a 2. csoport szerint kell megadni.(3) A tápértékjelölés a következők közül többet is tartalmazhat:- keményítő,- poliolok,- egyszeresen telítetlen zsírsavak,- többszörösen telítetlen zsírsavak,- koleszterin,- a mellékletben felsorolt és az ott meghatározott jelentős mennyiségben jelen lévő ásványi anyagok vagy vitaminok.(4) Tápértékre vonatkozó adat feltüntetésekor az (1) és a (3) bekezdésben említett tápanyagcsoportok egyikébe tartozó vagy azok valamelyikének alkotóelemét képező anyagok megadása kötelező.Ha a többszörösen telítetlen zsírsavak és/vagy az egyszeresen telítetlen zsírsavak és/vagy a koleszterin arányát megadják, akkor a telített zsírsavak arányát is meg kell adni, ami – ebben az esetben – nem képezi a (2) bekezdés értelmében vett, tápértékre vonatkozó adatot.5. cikk(1) A feltüntetendő energiatartalmat a következő átváltási együtthatók alkalmazásával kell kiszámítani:–szénhidrát (a poliolok kivételével) | 4 kcal/g – 17 kJ/g |–poliolok | 2,4 kcal/g – 10 kJ/g |–fehérje | 4 kcal/g – 17 kJ/g |–zsír | 9 kcal/g – 37 kJ/g |–alkohol (etil-alkohol) | 7 kcal/g – 29 kJ/g |–szerves sav | 3 kcal/g – 13 kJ/g |(2) A következő francia bekezdésekre vonatkozó rendelkezéseket a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint kell elfogadni:- az (1) bekezdésben említett átváltási együtthatók módosítása,- az élelmiszerek energiatartalmának pontosabb kiszámítása céljából azoknak az anyagoknak az (1) bekezdésben szereplő listára – ezen anyagok átváltási együtthatóival együtt – történő felvétele, amelyek az ott említett tápanyagcsoportok egyikébe tartoznak vagy annak alkotóelemei.6. cikk(1) Az energiatartalmat és a tápanyagok vagy összetevőiknek arányát számokkal kell megadni. A következő egységeket kell használni:–energia – kJ és kcal | |–fehérje | gramm (g) |–szénhidrát |–zsír |–rost |–nátrium |–koleszterin | milligramm (mg) |–vitaminok és ásványi anyagok | a mellékletben megadott egységek |(2) Az információkat 100 grammra vagy 100 milliliterre vonatkozóan kell megadni. Ez megtörténhet a címkén feltüntetett mennyiségre vonatkozóan vagy adagonként, feltéve hogy a csomagban lévő adagok számát feltüntették.(3) A 10. cikkben meghatározott eljárás szerint előírható, hogy az (1) és (2) bekezdésben szereplő adatokat grafikai formátumban jelenítsék meg.(4) A feltüntetett mennyiségeknek az élelmiszer értékesítésre kerülő mennyiségeinek kell megfelelniük. Adott esetben ezen információknak az elkészített élelmiszerre kell vonatkozniuk, feltéve hogy elég részletes felhasználási utasításokat adnak meg, és az információk a fogyasztásra kész élelmiszerre vonatkoznak.(5) a) A vitaminokra és az ásványi anyagokra vonatkozó információkat is a (2) bekezdésben meghatározott módon, a mellékletben megadott ajánlott napi bevitel (RDA) százalékában kell megadni.b) A vitaminok és az ásványi anyagok ajánlott napi bevitelének (RDA) százalékos aránya is megadható grafikus formában. Az ezen albekezdés végrehajtási szabályait a 10. cikkben meghatározott eljárás szerint lehet elfogadni.(6) Amennyiben a cukrokat és/vagy a poliolokat és/vagy a keményítőt feltüntetik, ezek meghatározását közvetlenül követnie kell a szénhidrátok következő módon történő meghatározásának:szénhidrát | g |amelyből:–cukrok | g |–poliolok | g |–keményítő | g |(7) Amennyiben a zsírsav mennyiségét és/vagy típusát és/vagy a koleszterinszintet feltüntetik, akkor e meghatározást közvetlenül követnie kell a zsírok következő módon történő meghatározásának:zsír | g |amelyből:–telített zsírsavak | g |–egyszeresen telítetlen zsírsavak | g |–többszörösen telítetlen zsírsavak | g |–koleszterin | mg |(8) A megadott értékeknek az egyes esetek függvényében olyan átlagértékeknek kell lenniük, amelyek a következőkön alapulnak:a) az élelmiszer gyártó által végzett vizsgálatai;b) a felhasznált összetevők ismert vagy tényleges átlagértékeiből végzett számítások;c) általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások.Az első albekezdésnek a megadott értékek és a hatósági ellenőrzések során meghatározott értékek közötti különbségekre vonatkozó végrehajtási szabályait a 10. cikkben szereplő eljárás szerint kell meghatározni.7. cikk(1) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó információkat – ha a rendelkezésre álló hely lehetővé teszi – együtt, egy helyen, táblázatos formában és sorba igazított számokkal kell megadni. Amennyiben a rendelkezésre álló hely miatt ez nem lehetséges, az információkat egymás után sorba írva kell megadni.Az információkat jól olvashatóan és letörölhetetlenül, jól láthatóan kell feltüntetni.(2) A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó információk a vevők számára könnyen érthető nyelven jelenjenek meg, kivéve ha más intézkedéseket hoztak a vevők tájékoztatásának biztosítása érdekében. Ez a rendelkezés nem gátolja ezen információk több nyelven történő feltüntetését.(3) A tagállamoknak tartózkodniuk kell az ezen irányelv tápértékjelölésre vonatkozó rendelkezéseinél részletesebb rendelkezések meghatározásától.8. cikkA végső fogyasztók vagy a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők számára árusított nem előrecsomagolt élelmiszerek, valamint az eladáskor a vevő kérésére becsomagolt és az azonnali eladás céljából előrecsomagolt élelmiszerek esetében a 4. cikkben említett információk köre és ezek közlésének módja a közösségi intézkedések 10. cikke szerinti elfogadásáig a nemzeti rendelkezések alapján fogadható el.9. cikkA közegészségre feltehetően hatással lévő intézkedéseket a 74/234/EGK határozattal [7] létrehozott élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.10. cikk(1) Ha az e cikkben meghatározott eljárást kell követni, a 69/414/EGK határozattal [8] létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban "a bizottság") elnöke saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam képviselőjének a kérésére az ügyet a bizottság elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti meghozandó intézkedéseinek tervezetét. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében arra az esetre megállapított többséggel kell meghozni, amikor a határozatot a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell elfogadnia. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy ha a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.c) Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.11. cikk(1) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot. Ezeket az intézkedéseket úgy kell alkalmazni, hogy azok:- 1992. április 1-jéig lehetővé tegyék az ezen irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását,- 1993. október 1-jétől megtiltsák az ezen irányelvnek meg nem felelő termékek forgalmazását.(2) 1995. október 1-jéig a tápértékjelölésben a cukrok, a telített zsírsavak, az élelmiszerrost, a nátrium közül egy vagy több – az önkéntesen vagy a tápértékre vonatkozó adatokat követően történő – feltüntetése nem vonja maga után a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében szereplő, ezen tápanyagok mindegyikének a feltüntetésére vonatkozó kötelezettséget.(3) 1998. október 1-jén a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv alkalmazásáról. Adott esetben a Bizottság a Tanácsnak is eljuttat minden megfelelő módosítási javaslatot.12. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1990. szeptember 24-én.a Tanács részérőlaz elnökV. Saccomandi[1] HL C 282., 1988.11.5., 8. o. ÉsHL C 296., 1989.11.24., 3. o.[2] HL C 158., 1989.6.26., 250. o. ÉsHL C 175., 1990.7.16., 76. o.[3] HL C 159., 1989.6.26., 41. o.[4] HL L 186., 1989.6.30., 17. o.[5] HL L 33., 1979.2.8., 1. o.[6] HL L 186., 1989.6.30., 27. o.[7] HL L 136., 1974.5.20., 1. o.[8] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA feltüntethető vitaminok és ásványi anyagok, valamint ezek ajánlott napi bevitelének a mennyisége (RDA)A-vitamin μg | 800 |D-vitamin μg | 5 |E-vitamin mg | 10 |C-vitamin mg | 60 |Tiamin mg | 1,4 |Riboflavin mg | 1,6 |Niacin mg | 18 |B6 vitamin mg | 2 |Folsav μg | 200 |B12 vitamin μg | 1 |Biotin mg | 0,15 |Pantoténsav mg | 6 |Kalcium mg | 800 |Foszfor mg | 800 |Vas mg | 14 |Magnézium mg | 300 |Cink mg | 15 |Jód μg | 150 ||A jelentős mennyiség meghatározásánál rendszerint az e mellékletben szereplő javasolt bevitel 15 %-át kell figyelembe venni az élelmiszer minden egyes 100 grammja, 100 milliliterje vagy egy csomagja esetében, amennyiben a csomagolás csak egyetlen adagot tartalmaz.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2012/14/EU irányelve ( 2012. május 8. ) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a metil-nonil-keton hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               9.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/36

         A BIZOTTSÁG 2012/14/EU IRÁNYELVE
   (2012. május 8.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a metil-nonil-keton hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., IA., illetőleg IB. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a metil-nonil-keton.

               (2)

               Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a metil-nonil-keton értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 19. terméktípusban, azaz a riasztó- és csalogatószerekben történő felhasználás vonatkozásában.

               (3)

               A tárgyban Spanyolországot jelölték ki referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2009. április 8-án benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2011. december 9-én értékelő jelentésben foglalta össze.

               (5)

               Az elvégzett értékelésekből kitűnik, hogy a riasztószerként felhasznált, metil-nonil-ketont tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megfogalmazott követelményeknek. Ennek megfelelően indokolt a metil-nonil-ketont felvenni az említett irányelv I. mellékletébe.

               (6)

               Uniós szinten nem került sor az összes lehetséges felhasználási mód értékelésére. Ezért helyénvaló, hogy a tagállamok értékeljék azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, valamint a környezeti elemeket és a népességcsoportokat érintő azon kockázatokat, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben, továbbá a termékengedély megadásakor biztosítsák megfelelő intézkedések végrehajtását, illetve meghatározott feltételek előírását a megállapított kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében.

               (7)

               Ezen irányelv előírásait célszerű valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazni, mivel így biztosítható a metil-nonil-keton hatóanyagot tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód az uniós piacon, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése is.

               (8)

               Egy adott hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben kihasználhassák azt a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (9)

               A felvételt követően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

               (10)

               A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2013. április 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2014. május 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 8-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító számok

                     A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határnapok közül a legkésőbbi)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (1)

                     „54

                     metil-nonil-keton

                     undekán-2-on
                     CAS-szám: 112-12-9
                     EK-szám: 203-937-5

                     975 g/kg

                     2014. május 1.

                     2016. április 30.

                     2024. április 30.

                     19

                     Az uniós szintű kockázatértékelés a nem foglalkozásszerű felhasználók általi beltéri használaton alapult. A termékengedélyezés iránti kérelemnek az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban történő elbírálása során – amennyiben ez az adott termék esetében releváns – a tagállamok elvégzik azon felhasználási vagy expozíciós körülmények, valamint a környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatok értékelését, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben.”

         (1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: A Tanács 93/25/EGK irányelve (1993. június 1.) a juh- és kecskeállományra vonatkozó statisztikai felmérésekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0025

Hivatalos Lap L 149 , 21/06/1993 o. 0010 - 0013 finn különkiadás fejezet 3 kötet 50 o. 0051  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 50 o. 0051

		A Tanács 93/25/EGK irányelve(1993. június 1.)a juh- és kecskeállományra vonatkozó statisztikai felmérésekrőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a juh- és kecskeállomány tekintetében a tagállamok által elkészítendő statisztikai felmérésekről szóló, 1982. március 22-i 82/177/EGK tanácsi irányelvet [3] több ízben módosították; mivel további módosításokra van szükség, ezért az áttekinthetőség érdekében ezen irányelvnek a rendelkezéseit újra kell fogalmazni;mivel azokban a tagállamokban, amelyekben a kecskeállomány a Közösség teljes állományának csak csekély hányadát teszi ki, célszerű rendelkezni a felmérések számának csökkentéséről;mivel fontos nyomon követni a tagállamokban a mezőgazdasági üzemszerkezet alakulását;mivel – különösen a juh- és a kecskehús piaca tekintetében – a közös agrárpolitika megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak rendszeres adatokra van szüksége az állatállomány és a juh- és kecskehústermelés alakulásáról;mivel mind az adatgyűjtés és -feldolgozás, mind pedig a felmérések országos szinten történő megszervezése továbbra is a tagállamok statisztikai hivatalainak hatáskörébe tartozik, és a Bizottság a statisztikai információ európai szintű összehangolásáért és harmonizációjáért, valamint a Közösség politikai döntéseinek végrehajtásához szükséges összehangolt módszertan kialakításáért felelős;mivel az irányelv végrehajtásának elősegítése érdekében a tagállamok és a Bizottság között szoros együttműködésre van szükség, amelyet különösen a 72/279/EGK határozattal [4] létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottságon keresztül kell megvalósítani,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZÁLLOMÁNYFELMÉRÉSA. Tagállami szintenGyakoriság – Az adatfelvétel területe1. cikk(1) A tagállamok minden évben december egyik első napjára vonatkozóan statisztikai felmérést végeznek a területükön élő juhállományról.(2) A tagállamok statisztikai felmérést végeznek a kecskeállományról is, mégpedig vagy egy külön felmérésben, vagy a juh- és a kecskeállományra vonatkozó együttes felmérés keretében:a) amennyiben a kecskeállomány legalább 500000 egyedből áll – minden évben december egyik első napjára vonatkozóan;b) amennyiben a kecskeállomány kevesebb, mint 500000 egyedből áll – ötévenként legalább egyszer.(3) A tagállamok saját kérésükre engedélyt kaphatnak az (1) és (2) bekezdések szerinti statisztikai felmérések helyett adminisztratív források felhasználására.(4) A (3) bekezdésben említett kérés elbírálásakor a Bizottság a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően határoz.2. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában a "juhok" az Ovis fajhoz, a "kecskék" a Capra fajhoz tartozó háziállatokat jelentik.(2) Az 1. cikkben említett felmérések kiterjednek valamennyi, a Bizottság által a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározott, gazdaságokban tartott juhra és kecskére. A felméréseknek annyi gazdaságot kell magukban foglalniuk, amennyi elegendő a mezőgazdasági üzemszerkezet legutóbbi felmérése alapján meghatározott szarvasmarha-állomány legalább 95 %-ának számbavételéhez.(3) Amennyire lehetséges, a tagállamok a (2) bekezdésben előírt felmérések eredményét kiegészítik az azon kecske- és juhállományokra vonatkozó becslésekkel, amelyekre az adatfelvétel nem terjedt ki.Kategóriák szerinti bontás3. cikk(1) Az 1. cikkben említett felméréseket olyan módon kell elvégezni, hogy az a juh- és kecskeállományoknak legalább a következő kategóriák szerinti megoszlását tükrözze:A. Juh, összesen:A.1. Anyajuh és pároztatott jerke:A.1.1. (Tejhasznú) anyajuh és pároztatott jerke;A.1.2. Egyéb anyajuh és pároztatott jerke;A.2. Egyéb juh.B. Kecske, összesen:B.1. Már ellett kecske és pároztatott kecske:B.1.1. Már ellett kecske;B.1.2. Első ízben pároztatott kecske;B.2. Egyéb kecske.(2) Az (1) bekezdésben említett kategóriák a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően módosíthatók.(3) A kategóriákat a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghatározni.Pontosság4. cikk(1) Az 1. cikkben említett felméréseket teljes körű felmérések vagy reprezentatív mintavétel formájában kell lebonyolítani.(2) Az egyes tagállamok esetében a 2. cikk (2) bekezdésében előírt felmérések mintavételi hibái nem haladhatják meg az összes juh és kecske számának 2 %-át (68 %-os konfidencia-intervallum) vagy egy, a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően megállapítandó abszolút értéket.(3) A mintavételi kereteken és a 2. cikk (3) bekezdésében említett becsléseken túlmenően a tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyeket a felmérési eredmények minőségének biztosítása érdekében szükségesnek tartanak.Adatszolgáltatási határidő5. cikk(1) A tagállamok az adatfelvételek előzetes eredményeit és a kiegészítő becsléseket a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatokra vonatkozó referenciahónapot követő március 1-je előtt továbbítják a Bizottság számára.(2) A tagállamok az adatfelvételeknek a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelő eredményeit és a kiegészítő becsléseket a referenciahónapot követő április 1-je előtt továbbítják a Bizottság számára.Eltérések6. cikk(1) A 3. cikk (1) bekezdésétől eltérve:a) azon tagállamok számára, amelyek juhállománya az adatfelvétel idején kevesebb, mint 2500000 egyed, az A.1 kategórián belüli bontás szabadon választható;b) azon tagállamok számára, amelyek kecskeállománya az adatfelvétel idején kevesebb, mint 500000 egyed, a B.1 kategórián belüli bontás szabadon választható;c) az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett tagállamok a B. kategóriában említett összértékeket alosztályokra való bontás nélkül, becsléssel állapítják meg azon évek mindegyikére vonatkozóan, amelyekre az adatfelvétel nem terjed ki;d) azok a tagállamok, amelyekben az A.1.1. kategória állománya nem éri el az A.1. kategória 1 %-át, jogosultak arra, hogy az adatot becsléssel, vagy egyéb források alapján állapítsák meg.(2) Az 1. és 5. cikkektől eltérve Dánia és Hollandia engedélyt kap a juh és a kecske, az Egyesült Királyság a kecske decemberi állományának az általuk ugyanezen év május/júniusában végzett éves mezőgazdasági összeírás során feljegyzett állományai alapján történő becslésére. Az 5. cikk (1) bekezdésében említett előzetes eredményeket a referenciaévet követő március 1-jét, és az 5. cikk (2) bekezdésében említett eredményeket a referenciaévet követő szeptember 15-ét megelőzően továbbítják a Bizottságnak.B. Regionális szintenTerületi felosztás7. cikk(1) A decemberi felmérés végleges eredményét a területi felosztás alapján, a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározottak szerint kell összesíteni.(2) Az (1) bekezdésben említett területi felosztást a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően módosítani lehet.Adatszolgáltatási határidő8. cikkA tagállamok a referenciahónapot követő év május 15-ét megelőzően tájékoztatják a Bizottságot a 6. cikkben említett adatokról.Eltérések9. cikkA 8. cikktől eltérve:a) Hollandia felhatalmazást kap arra, hogy a referenciaév májusában végrehajtott mezőgazdasági összeírás során felmért juhállományok esetében az adatokat "provincie" bontásban közölje ugyanezen év szeptember 15-e előtt;b) az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett tagállamoknak a kecskeállományukra vonatkozó adatokat nem kell regionális bontásban közölniük.C. Az állatállomány mérete szerinti bontásMéretosztályok10. cikk(1) Páratlan években a tagállamok az adatfelvételek végleges eredményeit országos szinten a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározott méretosztályok szerinti bontásban adják meg.(2) A Bizottság a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően valamely tagállam kérésére engedélyezheti, hogy az illető tagállam az (1) bekezdésben meghatározott méretosztályok szerinti bontást a páros évek végleges eredményeire alkalmazza.(3) Az (1) bekezdésben meghatározott méretosztályokat a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően módosítani lehet.Adatszolgáltatási határidő11. cikkA tagállamok a Bizottságot a referenciahónapot követő év május 15-ét megelőzően tájékoztatják a 10. cikkben említett adatokról.Eltérések12. cikkA 11. cikktől eltérve Dánia és Hollandia felhatalmazást kap juh- és kecskeállományának, az Egyesült Királyság kecskeállományának a referenciaév május-júniusában végzett mezőgazdasági összeírása során felmért struktúrájával kapcsolatos adatok következő év május 15-ét megelőzően történő benyújtására.II. SZAKASZVÁGÁSI STATISZTIKÁK13. cikk(1) A tagállamok havi statisztikákat készítenek a területükön található vágóhidakon levágott azon juhok és kecskék számáról és hasított súlyáról, amelyek húsát emberi fogyasztásra alkalmasnak minősítették.Annak érdekében, hogy a statisztikák a területükön levágott valamennyi juhra és kecskére kiterjedjenek, a tagállamok szükség esetén becsléseket is szolgáltatnak a jelentésből kimaradt vágásokra vonatkozóan.(2) Az (1) bekezdésben említett statisztikákat az alábbi kategóriák szerint kell elkészíteni:A. Juh, összesen:A.1. ebből: bárányB. Kecske, összesen.(3) Az (1) bekezdésben említett hasított súly és a (2) bekezdésben említett kategóriák a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kerülnek meghatározásra.Adatszolgáltatási határidő14. cikkA tagállamok a referenciahónapot követő két hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot a 13. cikk (1) bekezdésében említett statisztikák eredményéről.III. SZAKASZTERMELÉSI ELŐREJELZÉSEK15. cikk(1) A tagállamok a felmérések eredményei és egyéb rendelkezésükre álló információk alapján minden egyes naptári félévre előrejelzést készítenek a termelésről a juh- és kecskeállomány vonatkozásában.A termelési mutató bruttó hazai termelésként kifejezve tartalmazza az összes levágott juh és kecske számát, valamint a Közösségbe, illetve az onnan kifelé irányuló élőjuh- és élőkecske-kereskedelem egyenlegét.(2) Az (1) bekezdésben említett termelési mutató meghatározását a 20. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően módosítani lehet.Adatszolgáltatási határidő16. cikkA tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésében említett, és a folyó év mindkét félévére vonatkozó előrejelzéseket az adatfelvételt követő március 1-je előtt benyújtják a Bizottságnak.IV. RÉSZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK17. cikkA tagállamok az 5., 6., 8., 9., 11., 12., 14., és 16. cikkekben említett adatokat a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/Euratom, EGK tanácsi rendeletnek [5] megfelelően nyújtják be a Bizottsághoz.18. cikkA Bizottság, a tagállamokkal konzultálva, megvizsgálja:a) a közölt eredményeket;b) azon technikai nehézségeket, amelyek különösen az adatfelvételek és becslések előkészítéséből és lebonyolításából erednek;c) a felmérések eredményeinek és a becsléseknek a megbízhatóságát.19. cikkA tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan módszertani vagy egyéb változásról, amely lényegesen befolyásolhatja a statisztikai eredményeket. E tájékoztatásnak az adott változás életbe lépését követő három hónapon belül kell megtörténnie. Az ilyen bejelentésekről a Bizottság a megfelelő munkacsoportokban értesíti a többi tagállamot.20. cikk(1) Amennyiben az e cikkben szabályozott eljárást kell követni, az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság (a továbbiakban: bizottság) elnöke saját kezdeményezésére vagy a tagállam képviselőjének kérésére az ügyet a bizottság elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt 54 szavazatos többséggel hozzák meg; a tagállamok képviselőinek szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.21. cikk(1) A 82/177/EGK irányelv 1994. január 1-jével hatályát veszti.(2) A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a továbbiakban erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni.22. cikkA tagállamok az ennek az irányelvnek a betartásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási előírásokat 1994. január 1-jéig hatályba léptetik.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedések, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.23. cikk(1) Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. június 1-jén.a Tanács részérőlaz elnökJ. Andersen[1] HL C 18., 1993.1.23., 15. o.[2] HL C 115., 1993.4.26.[3] HL L 81., 1982.3.27., 35. o. A legutóbb az 1057/91/EGK rendelettel (HL L 107., 1991.4.27., 11. o.) módosított irányelv.[4] HL L 179., 1972.8.7., 1. o.[5] HL L 151., 1990.6.15., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1973. július 24.) a kőolaj- és kőolajtermék-ellátás problémáinak hatását mérséklő intézkedésekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31973L0238

Hivatalos Lap L 228 , 16/08/1973 o. 0001 - 0002 finn különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0061  görög különkiadás: fejezet 10 kötet 1 o. 0053  svéd különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0061  spanyol különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0180  portugál különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0180

		A Tanács irányelve(1973. július 24.)a kőolaj- és kőolajtermék-ellátás problémáinak hatását mérséklő intézkedésekről(73/238/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 103. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel a közös energiapolitika kialakítása egyike azoknak a céloknak, amelyeket a Közösség maga elé tűzött;mivel a kőolaj és a kőolajtermékek egyre fontosabb szerepet játszanak a Közösség energiaellátásában; mivel bármely – akár időszakos – nehézség, amelynek hatásaként jelentősen csökken az ilyen termékekkel való ellátás, komoly zavarokat okozhat a Közösség gazdasági tevékenységében; mivel a Közösségnek ezért olyan helyzetben kell lennie, hogy ilyen esetekben ellensúlyozza, vagy legalább enyhítse a káros hatásokat;mivel eljárásokat és megfelelő eszközöket kell előre kialakítani annak biztosítására, hogy a kőolaj- és kőolajtermék-ellátás nehézségeinek hatását enyhítő intézkedéseket gyorsan végre lehessen hajtani;mivel ezért minden tagállamnak rendelkeznie kell a szükséges hatáskörrel ahhoz, hogy amennyiben szükséges, késedelem nélkül megfelelő intézkedéseket hozzon a Szerződéssel és különösen annak 103. cikkével összhangban;mivel e hatásköröket bizonyos mértékben harmonizálni kell, hogy lehetővé váljon a nemzeti intézkedések közösségi szintű konzultációk keretében történő összehangolása;mivel az is kívánatos, hogy haladéktalanul létrehozzanak egy konzultatív testületet a tagállamok által e területen meghozott vagy javasolt gyakorlati intézkedések előmozdítása érdekében;mivel szükséges, hogy minden tagállam tervet dolgozzon ki, amelyet olyan esetben lehet alkalmazni, ha nehézségek támadnak a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásban,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok meghoznak minden intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy illetékes hatóságaik rendelkezzenek a szükséges hatáskörrel arra az esetre, ha nehézségek támadnak a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásban, ami észrevehetően csökkentheti az e termékekkel történő ellátást, és komoly zavart okozhat. E hatáskör lehetővé teszi a hatóságok számára, hogy:- az EGK tagállamainak minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló, 1968. december 20-i tanácsi irányelv [1] értelmében biztonsági készleteket hozzanak létre, és ezeket a készleteket szétosszák a felhasználók között,- a fogyasztásra vonatkozó egyedi vagy széles körű korlátozásokat vezessenek be a várható hiánytól függően, és elsőbbséget biztosítsanak bizonyos felhasználói csoportok számára a kőolajtermék-ellátásban,- szabályozzák az árakat a rendkívüli jellegű áremelkedések elkerülése érdekében.2. cikk(1) A tagállamok kijelölik azokat a testületeket, amelyek felelősek az 1. cikkben előírt hatáskörök gyakorlása során hozott intézkedések végrehajtásáért.(2) A tagállamok intervenciós terveket dolgoznak ki arra az esetre, ha nehézségek támadnak a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásban.3. cikk(1) Amennyiben a Közösségen belül vagy egy tagállamban nehézségek támadnak a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásban, a Bizottság egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a lehető leghamarabb összehívja saját elnöksége alatt a tagállamok küldötteit, akiknek nevét korábban rögzítik.(2) Ez a csoport elvégzi a szükséges konzultációkat a fenti 1. cikkben előírt hatáskörök szerint hozott vagy javasolt intézkedések összehangolásának biztosítása érdekében.4. cikk(1) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról a rendelkezésekről, amelyek megfelelnek az ezen irányelv 1. cikkének alkalmazásából következő kötelezettségeknek.(2) A tagállamok értesítik a Bizottságot a meghozandó intézkedések végrehajtására létrehozott, a 2. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti testületek összetételéről és felhatalmazásáról.5. cikkA tagállamok legkésőbb 1974. június 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1973. július 24-én.a Tanács részérőlaz elnökI. Nørgaard[1] HL L 308., 1968.12.23., 14. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/37/EK irányelve ( 2008. március 11.) a viszontbiztosításról szóló 2005/68/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               20.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 81/71

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/37/EK IRÁNYELVE

   (2008. március 11.)
   a viszontbiztosításról szóló 2005/68/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére és 55. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A 2005/68/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

               (2)

               Az 1999/468/EK határozatot módosító 2006/512/EK határozat bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást azon általános hatályú végrehajtó intézkedések elfogadására vonatkozóan, amelyek a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott alap jogi aktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését.

               (3)

               Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK tanácsi határozatról szóló közös nyilatkozatának (5) megfelelően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra történő alkalmazása érdekében ezen jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani.

               (4)

               A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a 2005/68/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a biztosítási ágazat és a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele, valamint az említett irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében. Az említett intézkedések célja pontosabban a jogi formák listájának kiterjesztése, a szavatoló tőkét alkotó elemek tisztázása vagy kiigazítása, a szavatoló tőke kiszámításához felhasznált biztosítási díjak vagy kárigények összegének növelése egyes viszontbiztosítási tevékenységek vagy szerződéstípusok esetén, a minimális biztonsági tőke megváltoztatása, valamint a fogalommeghatározások egyértelművé tétele. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak, és a 2005/68/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (5)

               A 2005/68/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Mivel az ezen irányelv által a 2005/68/EK irányelven tett módosítások technikai jellegűek, és csak a bizottsági eljárást érintik, azokat a tagállamoknak nem kell átültetniük. Ezért e célból nem kell rendelkezéseket megállapítani,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Módosítások
   Az 2005/68/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 55. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”;

                           b)

                           a (3) bekezdést el kell hagyni.

               2.

               Az 56. cikkben a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
               „Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek, többek között kiegészítéssel történő módosítására irányuló alábbi végrehajtási intézkedéseket az 55. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:”.

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   3. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. március 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. LENARČIČ

      (1)  HL C 161., 2007.7.13., 45. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. március 3-i határozata.

      (3)  HL L 323., 2005.12.9., 1. o. A 2007/44/EK irányelvvel (HL L 247., 2007.9.21., 1. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      (5)  HL C 255., 2006.10.21., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0016

A Bizottság 2004/16/EK irányelve (2004. február 12.) az élelmiszerkonzervek óntartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításárólEGT vonatkozású szöveg.

Hivatalos Lap L 042 , 13/02/2004 o. 0016 - 0022 CS.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 ET.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 HU.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 LT.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 LV.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 MT.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 PL.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 SK.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88 SL.ES fejezet 13 kötet 33 o. 82  - 88

		A Bizottság 2004/16/EK irányelve(2004. február 12.)az élelmiszerkonzervek óntartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel [1] módosított, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről szóló, 1985. december 20-i 85/591/EGK tanácsi irányelvre [2], és különösen annak 1. cikkére,mivel:(1) A legutóbb a 242/2004/EK rendelettel [3] módosított, az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági rendelet [4] rögzíti az élelmiszerkonzervekben a szervetlen ónvegyületekre vonatkozó legmagasabb értékeket, és intézkedéseket irányoz elő az alkalmazandó mintavételi és vizsgálati módszerek megállapítására.(2) A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított, az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 1993. október 29-i 93/99/EGK tanácsi irányelv [5] bevezeti a minőségi szabványok rendszerét azon laboratóriumokban, amelyeket a tagállamok az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével bíztak meg.(3) Szükségesnek látszik rögzíteni azon általános követelményeket, amelyeket a vizsgálati módszereknek ki kell elégíteniük annak biztosítására, hogy az ellenőrzésért felelős laboratóriumok összehasonlítható teljesítményszintet nyújtó vizsgálati módszereket alkalmazzanak. Kiemelkedően fontos továbbá a vizsgálati eredmények egységes módon való jelentése és értelmezése annak érdekében, hogy egy összehangolt végrehajtási módot biztosítsanak az Európai Unió egészében. Ezen értelmező szabályokat kell a hatósági ellenőrzés céljából vett mintákból nyert vizsgálati eredményekre alkalmazni. A védekezési vagy szakmai célokból végzett vizsgálatok tekintetében a nemzeti szabályokat kell alkalmazni.(4) A mintavételi és vizsgálati módszerekre vonatkozó rendelkezéseket az aktuális ismeretek alapján állapították meg, és azokat a tudományos és technológiai ismeretek fejlődésének figyelembe vételével ki lehet igazítani. A teljes óntartalom megállapítására szolgáló vizsgálati módszerek alkalmasak a szervetlen ónvegyületek ellenőrzésére. Az ón szerves formáinak lehetséges jelenlétét elhanyagolhatónak tekintik a szervetlen ónvegyületekre meghatározott legmagasabb szintek tekintetében.(5) Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az élelmiszerek óntartalmának hatósági ellenőrzése során a mintavételt az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott módszerekkel összhangban végezzék.2. cikkA tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az élelmiszerek óntartalmának hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintaelőkészítés és a vizsgálati módszerek megfeleljenek az ezen irányelv II. mellékletében ismertetett követelményeknek.3. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek 2004. december 31-ig megfeleljenek. Haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot e rendelkezések szövegéről, valamint megküldenek számára egy megfelelési táblázatot ennek az irányelvnek a rendelkezései és az általuk kibocsátott nemzeti rendelkezések közötti megfelelésről.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.4. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2004. február 12-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 284., 2003.10.31., 1. o.[2] HL L 372., 1985.12.31., 50. o.[3] HL L 42., 2004.2.13., 3. o.[4] HL L 77., 2001.3.16., 1. o.[5] HL L 290., 1993.11.24., 14. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAZ ÉLELMISZERKONZERVEK ÓNTARTALMÁNAK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSE CÉLJÁBÓL VÉGZETT MINTAVÉTEL MÓDSZEREI1. Cél és alkalmazási körAz élelmiszerkonzervek óntartalmának hatósági ellenőrzésére szánt mintákat az alábbiakban ismertetett módszerekkel összhangban kell venni. Az így nyert egyesített mintákat a vizsgálandó tételre nézve reprezentatívnak kell tekinteni. A 466/2001/EK bizottsági rendeletben megállapított legmagasabb értékek betartását a laboratóriumi mintákban kimutatott értékek alapján kell megállapítani.2. FogalommeghatározásokTétel : egy élelmiszercikk azonosítható, egyszerre szállított mennyisége, amelyről a hatósági ellenőrzést végző személy megállapította, hogy származás, fajta, csomagolási típus, csomagoló, feladó és jelölések szempontjából közös jellemzőkkel bír.Altétel : egy tétel kijelölt része, amelyen a mintavételi eljárást alkalmazzák. Minden egyes altételnek fizikailag elkülönítettnek és azonosíthatónak kell lennie.Növekményes minta : a tétel vagy az altétel egyetlen helyéről vett anyagmennyiség.Egyesített minta : a tételből vagy altételből vett összes növekményes minta együttese.Laboratóriumi minta : a laboratóriumi célokra szánt minta.3. Általános rendelkezések3.1. SzemélyzetA mintavételt egy, a tagállam által felhatalmazott személy végzi.3.2. Mintázandó anyagMinden vizsgálandó tételből külön-külön kell mintát venni.3.3. ÓvintézkedésekA mintavétel és a minták előkészítése során óvintézkedéseket kell tenni minden olyan változás elkerülésére, amely befolyásolná az óntartalmat, károsan befolyásolná az analitikai meghatározást vagy csorbítaná az egyesített minták reprezentativitását.3.4. Növekményes mintákA növekményes mintákat lehetőség szerint a tétel vagy az altétel különböző, egymástól távoli helyeiről kell venni. Az ezen eljárástól való eltéréseket fel kell jegyezni a mintavételi naplóban.3.5. Az egyesített minta elkészítéseAz egyesített mintát a növekményes minták összesítésével kell előállítani. Az egyesített mintát a laboratóriumban homogenizálják.3.6. Párhuzamos laboratóriumi mintákA homogenizált mintából megerősítés céljából, illetve szakmai (védekezési) és szakértői célokra párhuzamos laboratóriumi mintákat kell venni, kivéve, ha ez ellentétes a tagállamok mintavételi szabályaival.3.7. A minták csomagolása és szállításaMinden egyes mintát olyan tiszta, semleges kémhatású tárolóedénybe kell helyezni, amely védelmet nyújt a szennyeződések és a szállítás okozta károsodások ellen. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a minta összetételében a szállítás vagy a tárolás során esetlegesen bekövetkező változás elkerülése érdekében.3.8. A minták lezárása és címkézéseA hatósági felhasználásra vett összes mintát a mintavétel helyszínén le kell zárni és a tagállam szabályainak megfelelően azonosítóval kell ellátni.Minden egyes mintavételről naplót kell vezetni – amely alapján a tétel egyértelműen azonosítható –, feljegyezve benne a mintavétel időpontját és helyét, továbbá minden olyan további információt, amely segítheti a vizsgálatot végző személy munkáját.4. Mintavételi tervekAz alkalmazott mintavételi módszer biztosítja, hogy az egyesített minta reprezentatív legyen a vizsgálandó tétel tekintetében.4.1. A növekményes minták számaA tételben lévő konzervdobozokból vett növekményes minták minimális számát az 1. táblázat ismerteti. Az egyes konzervdobozokból vett, egyesített mintát adó növekményes minták hasonló súlyúak (lásd 3.5. pont).1. táblázat Egyesített minta készítése céljából vett konzervdobozok (növekményes minták) számaA tételt vagy altételt alkotó konzervdobozok száma | A tételből vett konzervdobozok száma |1–25 | legalább 1 konzervdoboz |26–100 | legalább 2 konzervdoboz |> 100 | 5 konzervdoboz |Figyelembe kell venni, hogy a legmagasabb szintek az egyes konzervdobozok tartalmára vonatkoznak, azonban a vizsgálat megvalósíthatóságához az egyesített mintával való megközelítést kell alkalmazni. Amennyiben az egyesített minta vizsgálati eredménye közel esik a legmagasabb határértékhez, de még alatta van, és amennyiben feltételezhető, hogy az egyes konzervdobozok esetén az érték meghaladja a legmagasabb határértéket, akkor további vizsgálatok végrehajtása válhat szükségessé.4.2. Mintavétel kiskereskedelmi fázisbanAz élelmiszerek kiskereskedelmi fázisban való mintavételét, amennyiben lehetséges, a fenti mintavételi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni. Amennyiben ez nem lehetséges, a kiskereskedelmi fázisban további hatékony mintavételi eljárásokat kell alkalmazni, feltéve, hogy azok kielégítő reprezentativitást biztosítanak a mintavétel alapjául szolgáló tétel esetén.5. A tétel vagy altétel előírásoknak való megfeleléseAz ellenőrző laboratórium legalább két független elemzést végez, majd kiszámítja az eredmények középértékét.A tételt akkor fogadják el, a vizsgálati eredmények középértéke, figyelemmel a mérési hibahatárra és a helyreállítási korrekcióra, nem haladja meg a (466/2001/EK rendeletben megállapított) legmagasabb határértéket.A tétel nem felel meg a (466/2001/EK rendeletben megállapított) legmagasabb határértéknek, ha a középérték, a mérési hibahatárra és a helyreállítási korrekcióra is figyelemmel, az ésszerűség határain belül kétséget kizáróan meghaladja a legmagasabb határértéket.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZ ÉLELMISZERKONZERVEK ÓNTARTALMÁNAK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSEKOR ALKALMAZOTT MINTAELŐKÉSZÍTÉS ÉS A VIZSGÁLATI MÓDSZEREKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK1. Az ónra vonatkozó óvintézkedések és általános megfontolásokA mintavétel alapvető követelménye az, hogy szekunder szennyezőanyagok bevitele nélkül reprezentatív és homogén laboratóriumi mintát kapjanak.A vizsgálatot végzőknek biztosítaniuk kell, hogy a minták ne szennyeződjenek a mintaelőkészítés során. Amennyiben lehetséges a mintával kapcsolatba kerülő műszert semleges hatású anyagból, pl. műanyagból, úgymint polipropilénből, PTFE-ből stb. kell készíteni, és azt savval meg kell tisztítani a szennyeződés kockázatának csökkentésére. Vágóélként jó minőségű rozsdamentes acélt lehet használni.A laboratóriumban átvett valamennyi anyagot fel kell használni a tesztanyag elkészítésére. Csak a rendkívül finoman homogenizált minták adnak reprodukálható eredményeket.Számos megfelelő, egyedi mintaelőkészítési módszert lehet használni. Az "Élelmiszerek – Nyomelemek meghatározása – Hatékonysági követelmények és általános megfontolások" ("Foodstuffs – Determination of trace elements – Performance criteria, general considerations and sample preparation") című CEN-szabványban (1) leírt módszerek megfelelőnekbizonyultak, ám más eljárások is megfelelőek lehetnek.2. A laboratórium által átvett minta kezeléseAdott esetben finomra kell őrölni, és alaposan össze kell keverni az egész egyesített mintát egy bizonyítottan teljes homogenizációt eredményező eljárás alkalmazásával.3. A minták felosztása megerősítési vagy védekezési célraA homogenizált mintából megerősítés céljából, illetve szakmai (védekezési) és szakértői célokra párhuzamos mintákat kell venni, kivéve, ha ez ellentétes a tagállamok mintavételi szabályaival.4. A laboratórium által alkalmazandó vizsgálati módszer és a laboratóriumi ellenőrzésre vonatkozó követelmények4.1. FogalommeghatározásokAz alábbiakban azok a leggyakrabban használt meghatározások szerepelnek, amelyeket a laboratóriumnak alkalmaznia kell:r = Megismételhetőség: azon érték, amely alatt két egyedi, megismételhetőségi körülmények között (azaz ugyanazon minta, ugyanazon kezelőszemély, ugyanazon berendezés, ugyanazon laboratórium és a két teszt elvégzése között eltelt rövid idő) kapott teszteredmény közötti abszolút különbség várhatóan egy specifikus valószínűségen belülre (tipikusan 95 %) esik és így r = 2,8 × sr.sr = Standard eltérés: a megismételhetőségi körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani.RSDr sx× 100x—az összes laboratóriumban, illetve mintára kapott eredmény átlaga.R = Reprodukálhatóság: azon érték, amely alatt két egyedi, reprodukálhatósági körülmények között (azaz különböző laboratóriumokban dolgozó kezelőszemélyek által vett azonos anyagon, standardizált vizsgálati módszer alkalmazásával) kapott teszteredmény közötti abszolút különbség várhatóan egy bizonyos valószínűségen belülre (tipikusan 95 %) esik; R = 2,8 × sR.sR = Standard eltérés: a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani.RSDR sx× 100.HORRATr = a kapott RSDr elosztva a Horwitz-egyenlettel megállapított RSDr-vel, az r = 0,66R közelítést alkalmazva.HORRATR = a kapott RSDR érték elosztva a Horwitz-egyenlettel számított RSDR értékkel (2).U = a kettes lefedettségi tényezővel számított kiterjesztett bizonytalanság, ami kb. 95 %-os megbízhatósághoz vezet.4.2. Általános követelményekAz élelmiszerellenőrzési célokra alkalmazott vizsgálati módszereknek meg kell felelniük az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről szóló, 1985. december 20-i 85/591/EGK tanácsi irányelv [1] mellékletének 1. és 2. pontjában ismertetett rendelkezéseknek.4.3. Különleges követelményekAmennyiben az óntartalom élelmiszerkonzervekben előforduló szintjének meghatározására nem írtak elő közösségi szinten külön módszert, a laboratóriumok bármely validált módszert választhatják, feltéve, hogy a kiválasztott módszer kielégíti a 2. táblázatban megadott hatékonysági követelményeket. A validálásnak lehetőség szerint ki kell terjednie a hitelesített referenciaanyagra is.2. táblázat Az ón vizsgálati módszereire vonatkozó hatékonysági követelményekParaméter | Érték/megjegyzés |Alkalmazhatóság | A 242/2004/EK rendeletben megadott élelmiszerek. |Kimutatási határ | Legfeljebb 5 mg/kg. |Meghatározási határ | Legfeljebb 10 mg/kg. |Precizitás | A HORRATr vagy HORRATR értékek alacsonyabbak 1,5-nél a validálási körvizsgálat során. |Visszanyerés | 80–105 % (a körvizsgálatban megadott módon). |Specifikusság | Mátrixtól vagy spektrális interferenciától mentes. |4.3.1. Hatékonysági követelmények – A bizonytalansági funkció megközelítéseAzonban bizonytalansági megközelítést is lehet használni a laboratórium által alkalmazott vizsgálati módszer alkalmasságának felmérésére. A laboratórium olyan módszert alkalmazhat, amely a legmagasabb standard bizonytalanságon belüli eredményekkel szolgál. A legmagasabb standard bizonytalanságot a következő képlettel lehet kiszámítani:Uf =+0,1C2ahol:Uf  a legmagasabb standard bizonytalanságLOD  a módszer kimutatási határaC  a mindenkori koncentrációAmennyiben egy vizsgálati módszer a legmagasabb standard bizonytalanságnál kisebb mérési pontosságot eredményez, a módszert ugyanúgy alkalmasnak lehet tekinteni, mint azon módszert, amely megfelel a 2. táblázatban megadott hatékonysági követelményeknek.4.4. A visszanyerés számítása és az eredmények közzétételeA vizsgálati eredményt a visszanyerésre korrigálva vagy nem korrigálva kell közzétenni. A közzététel módját és a visszanyerési mértéket közzé kell tenni. A megfelelőség ellenőrzésére használják a visszanyerésre korrigált vizsgálati eredményeket (lásd az I. melléklet 5. pontját).A vizsgálatot végzőnek figyelembe kell vennie az IUPAC/ISO/AOAC támogatásával kidolgozott "Harmonised Guidelines for the Use of Recovery Information in Analytical Measurement" ("Harmonizált iránymutatások az analitikai mérések visszanyerési adatainak használatához") című útmutatót (3).A vizsgálati eredményt x +/- U formában kell jelenteni, ahol x a vizsgálati eredmény, U pedig a mérési bizonytalanság.4.5. A laboratóriumokra vonatkozó minőségi szabványokA laboratóriumoknak meg kell felelniük az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 1993. október 29-i 93/99/EGK tanácsi irányelvnek.4.6 A vizsgálat egyéb megfontolásaiJártassági vizsgálatRészvétel az IUPAC/ISO/AOAC támogatásával kidolgozott "International Harmonised Protocol for Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories" ("Nemzetközi harmonizált jegyzőkönyv a (kémiai) analitikai laboratóriumok jártassági vizsgálatáról") című útmutatónak (4) megfelelő jártassági vizsgálatokban.Bizonyos vizsgálatok magukban foglalják különösen az élelmiszerekben lévő óntartalom megállapítását, és inkább az ilyen programokban való részvétel ajánlott az élelmiszerekben lévő fémtartalom meghatározására vonatkozó általános programmal szemben.Belső minőség-ellenőrzésA laboratóriumoknak képesnek kell lenniük bizonyítani, hogy rendelkeznek belső minőségellenőrzési eljárásokkal. Erre tartalmaz példát az "ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Guidelines for Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories" ("ISO/AOAC/IUPAC iránymutatások a kémiai analitikai laboratóriumokban alkalmazott minőségellenőrzési rendszerekre") (5) című kiadvány.MintaelőkészítésFigyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a mintában lévő valamennyi ón bekerüljön a vizsgálatban figyelembe vett mintába. Elfogadott különösen, hogy a minta feloldási eljárásának úgy kell lezajlania, hogy annak során ne csapódjanak ki hidrolizált SnIV-kötések (azaz olyan kötések, mint az ónoxid SnO2, Sn(OH)4, SnO2.H2O).Az előkészített mintákat 5 mol/l HCl-ben kell tartani. Az SnCl4 azonban könnyen elpárolog, így az oldatokat nem lehet forralni.FORRÁSOK1. BS EN 13804:2002, Foodstuffs – Determination of trace elements – Performance criteria, general considerations and sample preparation, CEN, Rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel.2. W. Horwitz, Evaluation of Analytical Methods for Regulation of Foods and Drugs, Anal. Chem., 1982, 54, 67A-76A.3. ISO/AOAC/IUPAC Harmonised Guidelines for the Use of Recovery Information in Analytical Measurement. Szerk.: Michael Thompson, Steven L. R. Ellison, Ales Fajgelj, Paul Willetts és Roger Wood, Pure Appl. Chem., 1999, 71, 337-348.4. ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Protocol for Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories, szerk.: M. Thompson und R. Wood, Pure Appl. Chem., 1993, 65, 2123-2144 (megjelent még: J. AOAC International, 1993, 76, 926).5. ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Guidelines for Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories, szerk.: M. Thompson und R. Wood, Pure Appl. Chem., 1995, 67, 649-666.[1] HL L 372., 1985.12.31., 50. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2014/110/EU irányelve ( 2014. december 17. ) a 2004/33/EK irányelvnek az allogén véradás donoraira vonatkozó átmeneti kizárási kritériumok tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               20.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 366/81

         A BIZOTTSÁG 2014/110/EU IRÁNYELVE
   (2014. december 17.)
   a 2004/33/EK irányelvnek az allogén véradás donoraira vonatkozó átmeneti kizárási kritériumok tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 2001/83/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. január 27-i 2002/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 29. cikke második bekezdésének d) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2004/33/EK bizottsági irányelv (2) III. mellékletének 2.2. pontja átmeneti kizárási kritériumokat határoz meg a fertőző beteg donorokra, valamint az olyan területen élő donorokra, amelyeken fertőző betegség van jelen.

               (2)

               A 2004/33/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. pontja a leendő donorokra 28 napos kizárási időszakot állapít meg az olyan terület elhagyásának időpontjától számítva, ahol emberekre átterjedő Nyugat-Nílus vírusos (WNV) fertőzés zajlik.

               (3)

               Friss tudományos adatok azt bizonyítják, hogy az ilyen leendő donorok átmeneti kizárása nem szükséges, ha nukleinsavtesztet végeztek, melynek eredménye negatív lett.

               (4)

               Ezért a tagállamoknak helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ilyen tesztet alkalmazzanak az átmeneti kizárási kritériumok helyettesítésére.

               (5)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2002/98/EK irányelvvel felállított bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2004/33/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. pontjában szereplő táblázatban (második oszlop, utolsó sor) a Nyugat-Nílus vírusra meghatározott kizárási kritérium helyébe az alábbi szöveg lép:

      „28 nap az olyan terület elhagyásának időpontjától számítva, ahol a Nyugat-Nílus vírus helyi fertőzésének kockázata áll fenn, kivéve, ha az egyéni nukleinsavteszt (NAT) eredménye negatív.”

   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2015. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 33., 2003.2.8., 30. o.

      (2)  A Bizottság 2004. március 22-i 2004/33/EK irányelve a 2002/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi vérre és vérkomponensekre vonatkozó egyes technikai követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 91., 2004.3.30., 25. o.).