title: A Bizottság 2002/100/EK irányelve (2002. december 20.) az azoxistrobinra vonatkozó maximális maradékanyagszintek tekintetében a 90/642/EGK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0100

Hivatalos Lap L 002 , 07/01/2003 o. 0033 - 0038

		A Bizottság 2002/100/EK irányelve(2002. december 20.)az azoxistrobinra vonatkozó maximális maradékanyagszintek tekintetében a 90/642/EGK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2002/79/EK irányelvvel [1] módosított, egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a legutóbb a 2002/81/EK irányelvvel [3] módosított, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjára,mivel:(1) A 98/47/EK bizottsági irányelv [5] az azoxistrobin nevű új hatóanyagot kizárólag gombaölő szerként történő felhasználásra a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvette, anélkül, hogy meghatározta volna azokat a különleges körülményeket, amelyek hatással vannak az ilyen hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekkel esetlegesen kezelt terményekre.(2) A 90/642/EGK irányelv hatálya alá tartozó összes termékben, illetve azok felületén található szermaradványok maximális maradékanyagszintjét az azoxistrobinra vonatkozóan ezek az irányelvek határozzák meg, különösen az 1999/71/EK [6], a 2000/48/EK [7], a 2001/48/EK [8] és a 2002/23/EK [9] bizottsági irányelvvel történt módosítások szerint.(3) Az ebben az irányelvben meghatározott maximális maradékanyagszint (MRL) mutatja meg az azoxistrobin engedélyezett használatát egyes terményekre vonatkozóan. Olyan terményeknél, amelyeknél az azoxistrobin használata nem megengedett, az MRL-t az analitikai kimutathatóság határértékén (limit of analytical determination – LOD) állapították meg. Az azoxistrobin alkalmazása általában a LOD feletti szermaradványokat eredményez. Ezért, amikor az azoxistrobin egy új alkalmazását javasolják, a tagállamoknak új, ideiglenes nemzeti MRL-t kell meghatározniuk a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban, mielőtt az ezt a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer új alkalmazását engedélyeznék. Egyes tagállamok ennek megfelelően a további alkalmazásokkal kapcsolatos tájékoztatást benyújtották. A rendelkezésre álló információkat áttekintették, és azok elegendőnek bizonyultak ahhoz, hogy közösségi szinten módosítani lehessen az ideiglenes maximális maradékanyagszintet azokra a terményekre vonatkozóan, amelyek esetében a tagállamok most az azoxistrobint tartalmazó növényvédő szerek használatának engedélyezését javasolják.(4) Az azoxistrobinnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételével kapcsolatosan a Bizottság 1998. április 22-i vizsgálati jelentése véglegesítette a szakmai és tudományos értékeléseket. Ebben a jelentésben a kérdéses hatóanyag megengedhető napi bevitelének (acceptable daily intake – ADI) értékét 0,1 mg/testtömeg kg/nap értékben határozták meg. Az azoxistrobinnal kezelt élelmiszerek fogyasztóinak szervezetébe egy életen át bekerülő szermaradvány mennyiségét a közösségi eljárásokkal és gyakorlattal összhangban mérték fel és értékelték, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat [10] és a növényügyi tudományos bizottság véleményét [11] az alkalmazott módszertanról, és kiszámították, hogy a most javasolt új MRL-ek nem fogják az ADI túllépését eredményezni.(5) A Közösség tájékoztatta a Kereskedelmi Világszervezetet a bizottsági irányelv tervezetéről, és annak véglegesítése során figyelembe vette a kapott észrevételeket.(6) A növényügyi tudományos bizottság véleményét is figyelembe vették, különösen a peszticidekkel kezelt élelmiszerek fogyasztóinak védelmére vonatkozó tanácsait és ajánlásait.(7) Ezért a 90/642/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.(8) Ez az irányelv összhangban van az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 90/642/EGK irányelv II. mellékletében szereplő, az azoxistrobinra vonatkozó maximális maradékanyagszintjei helyébe az ezen irányelv mellékletében szereplő, a peszticidek maradékanyagszintjére vonatkozó értékek lépnek.2. cikk(1) Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.(2) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a irányelvnek legkésőbb 2003. március 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(3) Ezeket a rendelkezéseket 2003. április 1-jétől kell alkalmazni.(4) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. december 20-án.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 350., 1990.12.14., 71. o.[2] HL L 291., 2002.10.28., 1. o.[3] HL L 230., 1991.8.19., 1. o.[4] HL L 276., 2002.10.12., 28. o.[5] HL L 191., 1998.7.7., 50. o.[6] HL L 194., 1999.7.27., 36. o.[7] HL L 197., 2000.8.3., 26. o.[8] HL L 180., 2001.7.3., 26. o.[9] HL L 64., 2002.3.7., 13. o.[10] "Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised)", készítette a GEMS/Food Programme, együttműködésben a Codex Committee on Pesticide Residues testülettel, kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).[11] A növényügyi tudományos bizottságnak a 86/362/EGK (HL L 221., 1986.8.7., 7. o.), a 86/363/EGK (HL L 221., 1986.8.7., 43. o.) és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításával összefüggő kérdésekre vonatkozó véleménye (a növényügyi tudományos bizottság 1998. július 14-i véleménye) (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scp/out21_en.html).--------------------------------------------------MELLÉKLETTermékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak | A peszticid-szermaradványok és a maximális maradékanyagszintek (mg/kg) |Azoxistrobin |1.Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűeki.CITRUSFÉLÉK | 1 |Grapefruit | |Citrom | |Zöld citrom | |Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket) | |Narancs | |Pomelo | |Egyéb | |ii.FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK ((héjjal vagy héj nélkül) | 0,1 |Mandula | |Paradió | |Kesudió | |Gesztenye | |Kókuszdió | |Mogyoró | |Ausztráliai mogyoró | |Pekándió | |Píniamag | |Pisztácia | |Dió | |Egyéb | |iii.ALMATERMÉSŰEK | 0,05 |Alma | |Körte | |Birsalma | |Egyéb | |iv.CSONTHÉJAS GYÜMÖLCSÖK | 0,05 |Kajszibarack | |Cseresznye | |Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket) | |Szilva | |Egyéb | |v.BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK | |a)Csemege- és borszőlő | 2 |Csemege szőlő | |Borszőlő | |b)Földieper (termesztett) | 2 |c)Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | 0,05 |Fekete szeder | |Hamvas szeder | |Kaliforniai málna | |Málna | |Egyéb | |d)Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) | 0,05 |Fekete áfonya | |Tőzegáfonya | |Ribizli (piros, fekete és fehér) | |Pöszméte | |Egyéb | |e)Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök | 0,05 |vi.EGYÉB | |Avokádó | |Banán | 2 |Datolya | |Füge | |Kivi | |Kamkvat | |Licsiszilva | |Mangó | |Olajbogyó | |Golgotavirág | |Ananász | |Gránátalma | |Egyéb | 0,05 |2.Friss, vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségeki.GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | |Cékla | |Sárgarépa | 0,2 |Gumós zeller | |Torma | 0,2 |Csicsóka | |Paszternák | 0,2 |Petrezselyemgyökér | 0,2 |Retek | |Saláta bakszakáll | 0,2 |Édesburgonya | |Karórépa | |Tarlórépa | |Jamgyökér | |Egyéb | 0,05 |ii.HAGYMAFÉLÉK | 0,05 |Fokhagyma | |Vöröshagyma | |Mogyoróhagyma | |Újhagyma | |Egyéb | |iii.TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | |a)Burgonyafélék | |Paradicsom | 2 |Paprika | 2 |Padlizsán | 2 |Egyéb | 0,05 |b)Kabakosok – ehető héjúak | 1 |Uborka | |Angúriai uborka | |Cukkini | |Egyéb | |c)Kabakosok – nem ehető héjúak | 0,5 |Sárgadinnye | |Tök | |Görögdinnye | |Egyéb | |d)Csemegekukorica | 0,05 |iv.KÁPOSZTAFÉLÉK | 0,05 |a)Virágjukért termesztett káposztafélék | |Brokkoli | |Karfiol | |Egyéb | |b)Fejesedő káposztafélék | |Kelbimbó | |Fejeskáposzta | |Egyéb | |c)Leveles káposztafélék | |Kínai kel | |Kel | |Egyéb | |d)Karalábé | |v.LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | |a)Salátafélék | 3 |Zsázsa | |Galambbegy saláta | |Fejes saláta | |Endívia | |Egyéb | |b)Spenótfélék | 0,05 |Spenót | |Mangold | |Egyéb | |c)Vízitorma | 0,05 |d)Cikóriasaláta | 0,2 |e)Fűszernövények | 3 |Turbolya | |Metélőhagyma | |Petrezselyem | |Zellerlevél | |Egyéb | |vi.HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | |Bab (hüvelyes) | 1 |Bab (kifejtve) | 0,2 |Borsó (hüvelyes) | 0,5 |Borsó (kifejtve) | 0,2 |Egyéb | 0,05 |vii.SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) | |Spárga | |Kardonna | |Zeller | 5 |Édeskömény | |Articsóka | 1 |Póréhagyma | 0,1 |Rebarbara | |Egyéb | 0,05 |viii.GOMBÁK | 0,05 |a)Termesztett gombák | |b)Vadon termő gombák | |3.Hüvelyesek | 0,1 |Bab | |Lencse | |Borsó | |Egyéb | |4.Olajos magvakLenmag | |Földimogyoró | |Mák | |Szezámmag | |Napraforgómag | |Repcemag | 0,5 |Szójabab | |Mustármag | |Gyapotmag | |Egyéb | 0,05 |5.Burgonyák | 0,05 |Újburgonya | |Áruburgonya | |6.Tea (Camellia sinensis) | 0,1 |7.Komló | 20 |--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. május 29.) a képernyő előtt végzett munka biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről (ötödik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0270

Hivatalos Lap L 156 , 21/06/1990 o. 0014 - 0018 finn különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0203  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0203

		A Tanács irányelve(1990. május 29.)a képernyő előtt végzett munka biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről (ötödik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)(90/270/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 118a. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében, javításokat ösztönözzön a munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében;mivel az említett cikk értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;mivel a Bizottság a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi programjáról szóló közleményében [4] előírja az új technológiákat érintő intézkedések bevezetését; mivel ezt a Tanács tudomásul vette a munkahelyi biztonságról, higiéniáról és egészségvédelemről szóló, 1987. december 21-i állásfoglalásában [5];mivel a munkavállalók egészsége védelmének és biztonságának biztosításához elengedhetetlen azoknak a minimumkövetelményeknek a betartása, amelyek célja a képernyős munkaállomásokon a biztonság magasabb szintjének biztosítása;mivel ez az irányelv egyedi irányelv a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv [6] 16. cikke (1) bekezdésének értelmében; mivel ily módon az említett irányelv rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók a képernyők munkavállalók általi munkahelyi használatára az ebben az irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül;mivel a munkáltatók kötelesek tájékozódni a munkahelyek kialakítását érintő technológiai fejlesztések és tudományos felfedezések legfrissebb eredményeiről, hogy végrehajthassák a szükséges változtatásokat, amelyek biztosítani tudják a munkavállalók biztonságának és egészségének magasabb szintű védelmét;mivel az ergonómiai szempontok különösen fontosak a képernyős munkaállomások esetében;mivel ez az irányelv gyakorlati hozzájárulást jelent a belső piac szociális dimenzióinak megvalósításához;mivel a legutóbb az 1985-ös csatlakozási okmánnyal módosított 74/325/EGK határozat [7] értelmében a Bizottság konzultál a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal az e területre vonatkozó javaslatok kidolgozásáról,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkTárgy(1) Ez az irányelv, amely a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében az ötödik egyedi irányelv, megállapítja a 2. cikkben meghatározott képernyő előtt végzett munkára vonatkozó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeket.(2) A 89/391/EGK irányelv rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók az (1) bekezdésben említett terület egészére az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.(3) Ez az irányelv nem vonatkozik:a) járművek vagy gépek vezetőfülkéjére vagy kezelőfülkéjére;b) közlekedési eszközök fedélzetén működő számítógépes rendszerekre;c) főként nyilvános használatra szánt számítógépes rendszerekre;d) "hordozható" rendszerekre, amelyeket a munkaállomáson nem tartósan használnak;e) számológépekre, pénztárgépekre és bármely olyan eszközre, amely kevés adatot vagy mértéket megjelenítő kijelzővel rendelkezik, ami az eszköz közvetlen használatához szükséges;f) hagyományos kivitelű írógépekre, amelyek "kijelzővel ellátott elektromos írógép" típusként ismertek.2. cikkFogalommeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) képernyő: alfanumerikus vagy grafikus képernyő az alkalmazott megjelenítési módszertől függetlenül;b) munkaállomás: munkaeszközök összessége, amely magában foglal képernyőt billentyűzettel vagy beviteli egységgel, illetve ember–gép interfészt meghatározó szoftverrel, választható kiegészítőket, perifériákat, beleértve a mágneslemezes meghajtót, valamint telefont, modemet, nyomtatót, irattartót, munkaszéket és munkaasztalt, vagy munkafelületet és a közvetlen munkakörnyezetet is;c) munkavállaló: a 89/391/EGK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott munkavállaló, aki szokásos munkáját rendszeresen képernyő előtt végzi.II. SZAKASZA MUNKÁLTATÓK KÖTELEZETTSÉGEI3. cikkA munkaállomások elemzése(1) A munkáltatók kötelesek elvégezni a munkaállomások elemzését, a munkavállalók számára biztosított biztonsági és egészségvédelmi feltételek értékelése céljából, különös tekintettel a látást érintő lehetséges kockázatokra, fizikai problémákra és mentális megterhelésre.(2) A munkáltatók megfelelő intézkedéseket hoznak a feltárt kockázatok orvoslására az (1) bekezdésben említett értékelés alapján, figyelembe véve az így feltárt kockázatok járulékos, illetve együttes hatásait.4. cikkElőször üzembe helyezett munkaállomásokA munkáltatók megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy az 1992. december 31-e után először üzembe helyezett munkaállomások megfeleljenek a mellékletben megállapított minimumkövetelményeknek.5. cikkMár üzembe helyezett munkaállomásokA munkáltatók megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy az 1992. december 31-e előtt már üzembe helyezett munkaállomásokat átalakítsák úgy, hogy azok legkésőbb ezt az időpontot követő négy éven belül megfeleljenek a mellékletben megállapított minimumkövetelményeknek.6. cikkA munkavállalók tájékoztatása és oktatása(1) A 89/391/EGK irányelv 10. cikkének sérelme nélkül a munkavállalók, illetve képviselőik tájékoztatást kapnak a munkaállomásukra vonatkozó biztonsági és egészségvédelmi szempontokról, különösen a 3., 7. és 9. cikkek szerint kialakított munkaállomásokra alkalmazandó intézkedésekről.A munkavállalók, illetve képviselőik minden esetben tájékoztatást kapnak az ennek az irányelvnek megfelelően hozott valamennyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedésről.(2) A 89/391/EGK irányelv 12. cikkének sérelme nélkül a munkavállalók oktatásban részesülnek a munkaállomás használatáról, mielőtt az ilyen jellegű munkát megkezdenék, illetve amikor a munkaállomás kialakítása lényegesen módosul.7. cikkA napi munkamenetA munkáltatónak oly módon kell megtervezni a munkavállalók tevékenységét, hogy a képernyő előtt végzett napi munkát szünetekkel vagy a tevékenység megváltoztatásával időszakonként szakítsák meg a képernyőnél jelentkező munkateher csökkentése érdekében.8. cikkKonzultáció a munkavállalókkal és a munkavállalók részvételeA munkavállalókkal, illetve képviselőikkel folytatott konzultációra, valamint a munkavállalók, illetve képviselőik részvételére az ezen irányelv, valamint annak mellékletei által érintett kérdésekben a 89/391/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően kerül sor.9. cikkA munkavállalók szemének és látásának védelme(1) A munkavállalók megfelelő szem- és látásvizsgálatra jogosultak, amelyet a szükséges képesítéssel rendelkező személy végez:- a képernyő előtt végzett munka megkezdése előtt,- azt követően rendszeres időközönként, és- olyan látási problémák észlelése esetén, amelyek a képernyő előtt végzett munkának tulajdoníthatók.(2) Amennyiben az első bekezdésben említett vizsgálat eredményei szükségessé teszik, a munkavállalók szemészeti vizsgálatra jogosultak.(3) Amennyiben az első és második bekezdésben említett vizsgálat eredményei szükségessé teszik és ha a szokásos korrekciós eszközök nem alkalmazhatók, a munkavállalókat a végzett munkának megfelelő különleges korrekciós eszközökkel kell ellátni.(4) Az e cikk alapján megtett intézkedések nem terhelhetik a munkavállalókat járulékos költségekkel.(5) A munkavállalók szem- és látásvédelme a nemzeti egészségügyi ellátó rendszer részeként is megvalósulhat.III. SZAKASZVEGYES RENDELKEZÉSEK10. cikkA melléklet kiigazításaA 89/391/EGK irányelv 17. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni a mellékletnek a képernyőkkel kapcsolatban végbemenő műszaki fejlődést és az e területre vonatkozó nemzetközi szabályozások, előírások vagy ismeretek változását figyelembe vevő, szigorúan technikai kiigazításait.11. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1992. december 31-ig megfeleljenek.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak vagy fogadnak el.(3) A tagállamok négyévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelv rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a munkáltatók és a munkavállalók álláspontjait.A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Munkahelyi Biztonsági, Higiéniai és Egészségvédelmi Tanácsadó Bizottságot.(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés figyelembevételével a Bizottság időszakonként jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról.12. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1990. május 29-én.a Tanács részérőlaz elnökB. Ahern[1] HL C 113., 1988.4.29., 7. o. és HL C 130., 1989.5.26., 5. o.[2] HL C 12., 1989.1.16., 92. o. és HL C 113., 1990.5.7.[3] HL C 318., 1988.12.12., 32. o.[4] HL C 28., 1988.2.3., 3. o.[5] HL C 28., 1988.2.3., 1. o.[6] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.[7] HL L 185., 1974.7.9., 15. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETMINIMUMKÖVETELMÉNYEK(4. és 5. cikk)Előzetes megjegyzésAz e mellékletben megállapított kötelezettségeket az ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében kell alkalmazni és olyan mértékben, amennyiben, egyrészt a munkaállomás rendelkezik a megfelelő adottságokkal, másrészt, amennyiben azokat a feladattal járó követelmények vagy jellemzők nem zárják ki.1. ESZKÖZÖKa) Általános észrevételAz ilyen eszközök használata nem lehet a munkavállalókkal szembeni kockázat forrása.b) KépernyőA képernyőn látható jeleknek jól meghatározottnak, egyértelműen megformáltnak és megfelelő méretűnek kell lennie, a jelek és a sorok közötti megfelelő térközzel.A képernyőn megjelenő képnek stabilnak, vibrálástól és az instabilitás egyéb megjelenési formáitól mentesnek kell lennie.A kezelőnek könnyen be kell tudnia állítani a fényerőt, illetve a kontrasztot a jelek és a háttér között, és azoknak a környezeti viszonyokhoz is könnyen igazíthatónak kell lenniük.A képernyőnek könnyen és szabadon elfordíthatónak és dönthetőnek kell lennie, alkalmazkodva a kezelő igényeihez.A képernyőhöz különálló állványt vagy állítható asztalt kell biztosítani.A képernyőnek mentesnek kell lennie a felhasználónak kényelmetlenséget okozó tükröződéstől és egyéb fényvisszaverődéstől.c) BillentyűzetA billentyűzetnek dönthetőnek és a képernyőtől különállónak kell lennie, ami lehetővé teszi, hogy a munkavállaló kényelmes testhelyzetet találjon a karok és a kéz elfáradása nélkül.A billentyűzet előtt elegendő helyet kell biztosítani a kezelő kezének és karjának alátámasztására.A billentyűzet felületének mattnak kell lennie a tükröződés elkerülésére.A billentyűzet elrendezésének és a billentyűk jellemzőinek meg kell könnyíteniük a billentyűzet használatát.A billentyűkön található jeleknek elkülöníthetőnek és a szokásos testhelyzetből jól olvashatónak kell lenniük.d) Munkaasztal vagy munkafelületA munkaasztalnak vagy munkafelületnek megfelelő méretű és kevéssé fényvisszaverő felülettel kell rendelkeznie, amely lehetővé teszi a képernyő, a billentyűzet, az iratok és a kapcsolódó eszközök rugalmas elhelyezését.Az irattartónak stabilnak és állíthatónak kell lennie, továbbá úgy kell elhelyezkednie, hogy minimálisra csökkentse a kényelmetlen fej- és szemmozgásokat.Elegendő helyet kell biztosítani a munkavállalóknak, hogy kényelmes testhelyzetet vehessenek fel.e) MunkaszékA munkaszéknek stabilnak kell lennie és biztosítania kell a kezelő számára a mozgást és a kényelmes testhelyzetet.Az ülés magasságának állíthatónak kell lennie.A háttámlának magasságában állíthatónak és dönthetőnek kell lennie.Lábtartót kell biztosítani mindenkinek, aki igényt tart rá.2. KÖRNYEZETa) HelyigényA munkaállomás mérete és elrendezése által elegendő helyet kell biztosítania a felhasználónak a testhelyzete és a mozgása változtatására.b) VilágításA helyiség világításának, illetve a helyi világításnak (munkalámpák) megfelelő megvilágítást és megfelelő kontrasztot kell biztosítania a képernyő és a háttérkörnyezet között, figyelembe véve a munka jellegét és a felhasználó látásigényeit.A munkahely és a munkaállomás elrendezésének, valamint a mesterséges fényforrások elhelyezésének és műszaki jellemzőinek összehangolásával meg kell akadályozni az esetleges zavaró tükröződést és fényvisszaverődést a képernyőn vagy más eszközökön.c) Tükröződés és fényvisszaverődésA munkahelyet úgy kell kialakítani, hogy a fényforrások, vagyis az ablakok és egyéb nyílások, az átlátszó vagy áttetsző falak, és a világos berendezések vagy falak ne okozzanak közvetlen tükröződést és zavaró fényvisszaverődést a képernyőn.Az ablakokra megfelelően állítható árnyékoló rendszert kell felszerelni, amely a munkaállomásra eső nappali fényt mérsékli.d) ZajA munkaállomás(ok) berendezésekor figyelembe kell venni azt a zajt, amit a munkaállomáshoz tartozó berendezések bocsátanak ki, főként azért, hogy ne vonja el a figyelmet vagy ne zavarja a beszédet.e) HőA munkaállomás(ok)hoz tartozó berendezések nem termelhetnek olyan mennyiségű hőt, amely kényelmetlenséget okozna a munkavállalóknak.f) SugárzásAz elektromágneses spektrum látható részének kivételével minden sugárzást a munkavállalók biztonsága és egészségvédelme szempontjából elhanyagolható szintre kell csökkenteni.g) PáratartalomBiztosítani kell és fenn kell tartani a páratartalom megfelelő szintjét.3. EMBER–GÉP INTERFÉSZA szoftver tervezése, kiválasztása, bevezetése és módosítása, valamint a képernyő előtt végzendő feladatok tervezése során a munkáltatónak figyelembe kell vennie a következő elveket:a) a szoftvernek meg kell felelnie a feladatnak;b) a szoftvernek könnyen használhatónak és ahol szükséges, a kezelő ismereteihez vagy tapasztalataihoz igazíthatónak kell lennie; a munkavállalók tudta nélkül mennyiségi vagy minőségi ellenőrzést nem lehet végezni;c) a rendszereknek visszajelzést kell adniuk a munkavállalók számára a teljesítményükről;d) a rendszereknek a kezelőkhöz alkalmazkodó formátumban és ütemben kell megjeleníteniük az információt;e) alkalmazni kell a szoftver-ergonómia elveit, különösen az ember által végzett adatfeldolgozás tekintetében.--------------------------------------------------


title: A Tanács 94/30/EK irányelve (1994. június 23.) a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló 90/642/EGK irányelv II. mellékletének módosításáról, valamint a legmagasabb mértékeket tartalmazó lista létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994L0030

Hivatalos Lap L 189 , 23/07/1994 o. 0070 - 0083 finn különkiadás fejezet 3 kötet 59 o. 0128  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 59 o. 0128

		A Tanács 94/30/EK irányelve(1994. június 23.)a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló 90/642/EGK irányelv II. mellékletének módosításáról, valamint a legmagasabb mértékeket tartalmazó lista létrehozásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 1. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 90/642/EGK irányelv keretében a Bizottság felhatalmazást kapott a Tanács által jóváhagyandó, a szermaradványok maximális értékeit tartalmazó lista elkészítésére;mivel a mezőgazdasági gyakorlat eredményeképpen előfordulhat peszticid-szermaradvány növényi eredetű termékekben, beleértve a gyümölcsöket és zöldségeket; mivel figyelembe kell venni mind az engedélyezett peszticid használatra, mind a hivatalos szerkísérletekre vonatkozó adatokat is az előzőek maximális értékeinek meghatározása során; mivel azonban a maximális értékek meghatározásához a rendelkezésre álló adatok olykor elégtelenek az érvényes szabványok tekintetében;mivel hogy pontosabb becslést lehessen készíteni a szermaradványoknak a táplálkozással való felvételéről, megfontolt döntés, amennyiben lehetséges, a táplálkozás valamennyi fő összetevőjében az egyes peszticidek maximális értékeinek megállapítása; mivel ezek az értékek a megfelelő növényvédelmi hatás kifejtéséhez minimálisan szükséges peszticid mennyiségét fejezik ki, melynek használata a lehető legkevesebb szermaradvánnyal jár, és amely toxikológiailag elfogadható;mivel helyénvaló rögzíteni a növényi eredetű termékekben bizonyos peszticid-szermaradványokra, így a daminozid, lambda-cihalotrin, propikonazol, karbofurán, karbosulfán, benfurakarb, furatiokarb, ciflutrin, metalaxil, benalaxil, fenarimol és etefon esetében a maximális értéket; mivel azonban a szükséges adatok hiányában nem lehetséges minden peszticid-szermaradvány/növényi termék kombinációra megállapítani a maximális szermaradvány-értéket;mivel a rendelkezésre álló adatok elégtelenségének esetére engedélyezni szükséges egy időtartamot a szükséges adatok beszerzésére; mivel egy négy évet meg nem haladó időtartam ésszerűnek tűnik e célra; mivel ezért az így kapott adatok alapján legkésőbb 1999. június 30-ig meg kell határozni az egyes maximális értékeket; mivel a szükséges adatok hiányában az értéket a kimutatható legalacsonyabb értékben kell megállapítani;mivel az ezen irányelv által megállapított maximális szermaradvány-értékeket felül kell vizsgálni a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének [2] bekezdése alapján létrehozott munkaprogram által előírt hatóanyag-újraértékelés keretében,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 90/642/EGK irányelv II. melléklete a következő peszticid-szermaradványokkal egészül ki:1999. június 30-tól, amennyiben nem kerül meghatározásra a más maximális érték, az alábbi értékeket kell figyelembe venni:(a)  0,02(b)  0,05(c)  0,1Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre a SZMÉ vonatkozik | Peszticid-szermaradványok és a szermaradvány maximális értéke (mg/kg) |Daminozid (a daminozid és az 1,1-dimetil-hidrazin daminozidként kifejezett összege) | Lambda-cihalotrin | Propikonazol |1.Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűeki.CITRUSFÉLÉK | 0,02 | (a) | 0,05 |Grapefruit | | | |Citrom | | | |Zöld citrom | | | |Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket) | | | |Narancs | | | |Pomelo | | | |Egyéb | | | |ii.FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Mandula | | | |Brazil dió | | | |Kesudió | | | |Gesztenye | | | |Kókuszdió | | | |Mogyoró | | | |Ausztráliai mogyoró | | | |Pekándió | | | |Piniamag | | | |Pisztácia | | | |Dió | | | |Egyéb | | | |iii.ALMATERMÉSŰEK | | 0,1 | 0,05 |Alma | 0,02 | | |Körte | | | |Birs | | | |Egyéb almafélék | 0,02 | | |iv.CSONTHÉJASOK | 0,02 | | |Sárgabarack | | 0,2 | 0,2 |Cseresznye és meggy | | | b) |Őszibarack (beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket) | | 0,2 | 0,2 |Szilva | | | b) |Egyéb | | 0,1 | 0,05 |v.BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK | 0,02 | | |a)Csemege- és borszőlő | | 0,2 | 0,5 |Csemegeszőlő | | | |Borszőlő | | | |b)Eper (termesztett) | | a) | 0,05 |c)Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | | 0,02 | 0,05 |Fekete szeder | | | |Hamvas szeder | | | |Kaliforniai málna | | | |Málna | | | |Egyéb | | | |d)Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett) | | | 0,05 |Fekete áfonya | | | |Tőzegáfonya | | | |Ribizli (piros, fekete és fehér) | | 0,1 | |Pöszméte | | 0,1 | |Egyéb | | 0,02 | |e)Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs | | 0,02 | 0,05 |vi.EGYÉB | 0,02 | 0,02 | |Avokádó | | | |Banán | | | |Datolya | | | |Füge | | | |Kivi | | | |Kamkvat | | | |Licsiszilva | | | |Mangó | | | |Olajbogyó | | | |Golgotavirág | | | |Ananász | | | |Gránátalma | | | |Egyéb | | | 0,05 |2.Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségeki.GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | 0,02 | 0,02 | 0,05 |Cékla | | | |Sárgarépa | | | |Gumós zeller | | | |Torma | | | |Csicsóka | | | |Paszternák | | | |Petrezselyemgyökér | | | |Retek | | | |Saláta bakszakáll | | | |Édesburgonya | | | |Karórépa | | | |Tarlórépa | | | |Jamszgyökér | | | |Egyéb | | | |ii.HAGYMAFÉLÉK | 0,02 | | 0,05 |Fokhagyma | | | |Vöröshagyma | | | |Mogyoróhagyma | | | |Újhagyma | | a) | |Egyéb | | 0,02 | |iii.TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | 0,02 | | |a)Burgonyafélék | | a) | |Paradicsom | | | |Paprika | | | |Padlizsán | | | a) |Egyéb | | | 0,05 |b)Kabakosok – ehető héjúak | | 0,1 | b) |Uborka | | | |Apró uborka | | | |Cukkíni | | | |Egyéb | | | |c)Kabakosok – nem ehető héjúak | | a) | b) |Tök | | | |Sárgadinnye | | | |Görögdinnye | | | |Egyéb | | | |d)Csemegekukorica | | 0,02 | 0,05 |iv)KÁPOSZTAFÉLÉK | 0,02 | | 0,05 |a)Virágjukért termesztett káposztafélék | | a) | |Brokkoli | | | |Karfiol | | | |Egyéb | | | |b)Fejesedő káposztafélék | | | |Kelbimbó | | 0,05 | |Fejes káposzta | | 0,2 | |Egyéb | | 0,02 | |c)Leveles káposztafélék | | a) | |Kínai kel | | | |Kelkáposzta | | | |Egyéb | | | |d)Karalábé | | a) | |v.LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | 0,02 | | 0,05 |a)Salátafélék | | 1 | |Zsázsa | | | |Galambbegy saláta | | | |Fejes saláta | | | |Endívia | | | |Egyéb | | | |b)Spenótfélék | | a) | |Mángold | | | |c)Vízitorma | | 0,02 | |d)Cikóriasaláta | | a) | |e)Fűszernövények | | 1 | |Turbolya | | | |Metélőhagyma | | | |Petrezselyem | | | |Zellerlevél | | | |Egyéb | | | |vi.HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | 0,02 | | 0,05 |Bab (hüvelyben) | | 0,2 | |Bab (hüvely nélkül) | | | |Borsó (hüvelyben) | | 0,2 | |Borsó (hüvely nélkül) | | 0,2 | |Egyéb | | 0,02 | |vii.SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | 0,02 | | |Spárga | | 0,02 | |Kardonna | | | b) |Zeller | | | |Édeskömény | | | b) |Articsóka | | | |Póréhagyma | | | |Rebarbara | | | |Egyéb | | a) | 0,05 |viii.GOMBA | 0,02 | | 0,05 |Termesztett gomba | | a) | |Vadon termő gomba | | 0,02 | |3.Hüvelyesek | 0,02 | 0,02 | 0,05 |Bab | | | |Lencse | | | |Borsó | | | |Egyéb | | | |4.Olajos magvak | 0,05 | 0,02 | |Lenmag | | | b) |Földimogyoró | | | |Mák | | | |Szezámmag | | | |Napraforgómag (nem hántolt) | | | |Repcemag | | | |Szójabab | | | |Mustár | | | |Gyapotmag | | | |Egyéb | | | 0,05 |5.Burgonya | 0,02 | 0,02 | 0,05 |Újburgonya és | | | |áruburgonya | | | |6.Tea (a Camellia sinensis leveléből készült fekete tea) | 0,1 | 1 | 0,1 |7.Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen port | 0,1 | 10 | 0,1 |Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre a SZMÉ vonatkozik | Peszticid-szermaradványok és a szermaradvány maximális értéke (mg/kg) |Karbofurán (a karbofurán és a 3-hidroxi-karbofurán karbofuránként kifejezett összege) | Karboszul-fán | Benfurokarb | Furatio-karb |1.Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűeki.CITRUSFÉLÉK | c) | b) | b) | 0,05 |Grapefruit | | | | |Citrom | | | | |Zöld citrom | | | | |Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket) | | | | |Narancs | | | | |Pomelo | | | | |Egyéb | | | | |ii.FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) | | 0,05 | | 0,05 |Mandula | | | | |Brazil dió | | | | |Kesudió | | | | |Gesztenye | | | | |Kókuszdió | | | | |Mogyoró | c) | | b) | |Ausztráliai mogyoró | | | | |Pekándió | | | | |Piniamag | | | | |Pisztácia | | | | |Dió | | | | |Egyéb | 0,1 | | 0,05 | |iii.ALMATERMÉSŰEK | c) | b) | 0,05 | 0,05 |Alma | | | | |Körte | | | | |Birs | | | | |Egyéb almatermésűek | | | | |iv.CSONTHÉJASOK | c) | b) | 0,05 | 0,05 |Sárgabarack | | | | |Cseresznye és meggy | | | | |Őszibarack (beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket) | | | | |Szilva | | | | |Egyéb | | | | |v.BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK | | 0,05 | 0,05 | 0,05 |a)Csemege- és borszőlő | 0,01 | | | |Csemegeszőlő | | | | |Borszőlő | | | | |b)Eper(termesztett) | c) | | | |c)Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | 0,1 | | | |Fekete szeder | | | | |Hamvas szeder | | | | |Kaliforniai málna | | | | |Málna | | | | |Egyéb | | | | |d)Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett) | 0,1 | | | |Fekete áfonya | | | | |Tőzegáfonya | | | | |Ribizli (piros, fekete és fehér) | | | | |Pöszméte | | | | |Egyéb | | | | |e)Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs | 0,1 | | | |vi.EGYÉB | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Avokádó | | | | |Banán | | | | |Datolya | | | | |Füge | | | | |Kivi | | | | |Kamkvat | | | | |Licsiszilva | | | | |Mangó | | | | |Olajbogyó – közvetlen fogyasztásra | | | | |Olajbogyó– olajkinyerésre | | | | |Golgotavirág | | | | |Ananász | | | | |Gránátalma | | | | |Egyéb | | | | |2.Friss, vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségeki.GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | | | 0,05 | 0,05 |Cékla | | | | |Sárgarépa | 0,3 | 0,1 | | |Gumós zeller | c) | | | |Torma | | | | |Csicsóka | | | | |Paszternák | 0,3 | 0,1 | | |Petrezselyemgyökér | | | | |Retek | 0,5 | | | |Saláta bakszakáll | | | | |Édes burgonya | | | | |Karórépa | c) | b) | | |Tarlórépa | c) | b) | | |Jamszgyökér | | | | |Egyéb | 0,1 | 0,05 | | |ii.HAGYMAFÉLÉK | | | 0,05 | 0,05 |Fokhagyma | 0,3 | | | |Vöröshagyma | 0,3 | b) | | |Mogyoróhagyma | 0,3 | | | |Újhagyma | | | | |Egyéb | 0,1 | 0,05 | | |iii.TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | | | | |a)Burgonyafélék | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Paradicsom | | | | |Paprika | | | | |Padlizsán | | | | |Egyéb | | | | |b)Kabakosok – ehető héjúak | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Uborka | | | | |Apró uborka | | | | |Cukkíni | | | | |Egyéb | | | | |c)Kabakosok – nem ehető héjúak | | b) | b) | 0,05 |Sárgadinnye | c) | | | |Tök | | | | |Görögdinnye | | | | |Egyéb | 0,1 | | | |d)Csemegekukorica | c) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |iv.KÁPOSZTAFÉLÉK | | | | |a)Virágjukért termesztett káposztafélék | 0,2 | b) | b) | 0,1 |Brokkoli | | | | |Karfiol | | | | |Egyéb | | | | |b)Fejesedő káposztafélék | c) | b) | b) | 0,05 |Kelbimbó | | | | |Fejeskáposzta | | | | |Egyéb | | | | |c)Leveles káposztafélék | c) | b) | 0,05 | 0,05 |Kínai kel | | | | |Kelkáposzta | | | | |Egyéb | | | | |d)Karalábé | 0,2 | b) | 0,05 | 0,05 |v.LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |a)Salátafélék | | | | |Zsázsa | | | | |Galambbegy saláta | | | | |Fejes saláta | | | | |Endívia | | | | |Egyéb | | | | |b)Spenótfélék | | | | |Mángold | | | | |c)Vízitorma | | | | |d)Cikóriasaláta | | | | |e)Fűszernövények | | | | |Turbolya | | | | |Metélőhagyma | | | | |Petrezselyem | | | | |Zellerlevél | | | | |Egyéb | | | | |vi.HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | | 0,05 | 0,05 | |Bab (hüvelyben) | c) | | | b) |Bab (hüvely nélkül) | c) | | | b) |Borsó (hüvelyben) | | | | |Borsó (hüvely nélkül) | | | | |Egyéb | 0,1 | | | 0,05 |vii.SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | | | 0,05 | |Spárga | | | | |Kardonna | | | | |Zeller | c) | b) | | b) |Édeskömény | | | | |Articsóka | | | | |Póréhagyma | c) | b) | | |Rebarbara | | | | |Egyéb | 0,1 | 0,05 | | 0,05 |viii.GOMBA | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Termesztett gomba | | | | |Vadon termő gomba | | | | |3.Hüvelyesek | | 0,05 | 0,05 | |Bab | c) | | | b) |Lencse | | | | |Borsó | | | | |Egyéb | 0,1 | | | 0,05 |4.Olajos magvak | | 0,05 | | |Lenmag | c) | | | |Földimogyoró | c) | | | |Mák | | | | |Szezámmag | c) | | | |Napraforgó mag | c) | b) | | |Repcemag | c) | b) | | b) |Szójabab | c) | | | b) |Mustár | | | | |Gyapotmag | c) | b) | b) | b) |Egyéb | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |5.Burgonya | c) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Korai és télálló burgonya | | | | |6.Tea (a Camellia sinensis leveléből készült fekete tea) | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |7.Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen port | 10 | b) | 5 | 5 |Az érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre a SZMÉ vonatkozik | Peszticid-szermaradványok és a szermaradvány maximális értéke (mg/kg) |Ciflutrin, más kevert izomer alkotókkal együtt (az izomerek összege) | Meta-laxil | Benalaxil | Fenari-mol | Etefon |1.Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűeki.CITRUSFÉLÉK | 0,02 | b) | 0,05 | 0,02 | b) |Grapefruit | | | | | |Citrom | | | | | |Zöld citrom | | | | | |Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket) | | | | | |Narancs | | | | | |Pomelo | | | | | |Egyéb | | | | | |ii.FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,1 |Mandula | | | | | |Brazil dió | | | | | |Kesudió | | | | | |Gesztenye | | | | | |Kókuszdió | | | | | |Mogyoró | | | | | |Ausztráliai mogyoró | | | | | |Pekándió | | | | | |Piniamag | | | | | |Pisztácia | | | | | |Dió | | | | | |Egyéb | | | | | |iii.ALMATERMÉSŰEK | 0,2 | 1 | 0,05 | 0,3 | 3 |Alma | | | | | |Körte | | | | | |Birs | | | | | |Egyéb almatermésűek | | | | | |iv.CSONTHÉJASOK | | | 0,05 | a) | |Sárgabarack | | | | | |Cseresznye és meggy | 0,2 | b) | | | 3 |Őszibarack (beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket) | | b) | | | |Szilva | 0,2 | | | | |Egyéb | a) | 0,05 | | | 0,05 |v.BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK | | | | | |a)Csemege- és borszőlő | 0,3 | | 0,2 | 0,3 | b) |Csemegeszőlő | | 2 | | | |Borszőlő | | 1 | | | |b)Eper(termesztett) | a) | 0,5 | 0,05 | 0,3 | 0,05 |c)Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | 0,02 | c) | 0,05 | | 0,05 |Fekete szeder | | | | | |Hamvas szeder | | | | | |Kaliforniai málna | | | | | |Málna | | | | a) | |Egyéb | | | | 0,02 | |d)Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett) | | 0,05 | 0,05 | | |Fekete áfonya | | | | | |Tőzegáfonya | | | | | |Ribizli (piros, fekete és fehér) | a) | | | 1 | 5 |Pöszméte | a) | | | 1 | |Egyéb | 0,02 | | | 0,02 | 0,05 |e)Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |vi.EGYÉB GYÜMÖLCSÖK | 0,02 | | 0,05 | 0,02 | |Avokádó | | b) | | | |Banán | | | | | |Datolya | | | | | |Füge | | | | | b) |Kivi | | b) | | | |Kamkvat | | | | | |Licsiszilva | | | | | |Mangó | | | | | |Olajbogyó – közvetlen fogyasztásra | | | | | b) |Olajbogyó – olajkinyerésre | | | | | b) |Golgotavirág | | | | | |Ananász | | | | | b) |Gránátalma | | | | | |Egyéb | | 0,05 | | | 0,05 |2.Friss, vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségeki.GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | 0,02 | | | 0,02 | 0,05 |Cékla | | | | | |Sárgarépa | | 0,1 | | | |Gumós zeller | | | | | |Torma | | | | | |Csicsóka | | | | | |Paszternák | | 0,1 | | | |Petrezselyemgyökér | | | | | |Retek | | | | | |Saláta bakszakáll | | | b) | | |Édes burgonya | | | | | |Karórépa | | | | | |Tarlórépa | | | | | |Jamszgyökér | | | | | |Egyéb | | 0,05 | 0,05 | | |ii.HAGYMAFÉLÉK | 0,02 | b) | | 0,02 | |Fokhagyma | | | | | |Vöröshagyma | | | 0,2 | | b) |Mogyoróhagyma | | | | | |Újhagyma | | | | | |Egyéb | | | 0,05 | | 0,05 |iii.TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | | | | | |a)Burgonyafélék | | | | a) | |Paradicsom | 0,05 | b) | 0,2 | | 3 |Paprika | a) | b) | 0,2 | | 3 |Padlizsán | | | | | |Egyéb | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 |b)Kabakosok – ehető héjúak | a) | b) | 0,05 | a) | 0,05 |Uborka | | | | | |Apró uborka | | | | | |Cukkíni | | | | | |Egyéb | | | | | |c)Kabakosok – nem ehető héjúak | 0,02 | | | a) | 0,05 |Sárgadinnye | | b) | b) | | |Tök | | | | | |Görögdinnye | | b) | b) | | |Egyéb | | 0,05 | 0,05 | | |d)Csemegekukorica | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | b) |iv.KÁPOSZTAFÉLÉK | | | 0,05 | 0,02 | 0,05 |a)Virágjukért termesztett káposztafélék | | a) | | | |Brokkoli | b) | | | | |Karfiol | 0,05 | | | | |Egyéb | 0,02 | | | | |b)Fejesedő káposztafélék | 0,2 | | | | |Kelbimbó | | | | | |Fejeskáposzta | | 1 | | | |Egyéb | | 0,05 | | | |c)Leveles káposztafélék | a) | | | | |Kínai kel | | b) | | | |Kelkáposzta | | b) | | | |Egyéb | | 0,05 | | | |d)Karalábé | 0,02 | 0,05 | | | |v.LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | | | 0,02 | 0,05 | |a)Salátafélék | 0,5 | b) | | | |Zsázsa | | | | | |Galambbegy saláta | | | | | |Fejes saláta | | | b) | | |Endívia | | | | | |Egyéb | | | 0,05 | | |b)Spenótfélék | 0,02 | b) | 0,05 | | |Mángold | | | | | |c)Vízitorma | 0,02 | b) | 0,05 | | |d)Cikóriasaláta | 0,02 | b) | 0,05 | | |e)Fűszernövények | 0,02 | b) | 0,05 | | |Turbolya | | | | | |Metélőhagyma | | | | | |Petrezselyem | | | | | |Zellerlevél | | | | | |Egyéb | | | | | |vi.HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 |Bab (hüvelyben) | | | | | |Bab (hüvely nélkül) | | | | | |Borsó (hüvelyben) | | | | a) | |Borsó (hüvely nélkül) | | | | a) | |Egyéb | | | | 0,02 | |vii.SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK | | | 0,05 | | 0,05 |Spárga | | | | | |Kardonna | | | | | |Zeller | | | | | |Édeskömény | | | | | |Articsóka | | b) | | a) | |Póréhagyma | a) | b) | | | |Rebarbara | | | | | |Egyéb | 0,02 | 0,05 | | 0,02 | |viii.GOMBA | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Termesztett gomba | | | | | |Vadon termő gomba | | | | | |3.Hüvelyesek | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Bab | | | | | |Lencse | | | | | |Borsó | | | | | |Egyéb | | | | | |4.Olajos magvak | | | | 0,02 | 0,05 |Lenmag | | b) | | | |Földimogyoró | | | | | |Mák | | | | | |Szezámmag | | | | | |Napraforgó mag | | | | | |Repcemag | 0,05 | | b) | | |Szójabab | | | b) | | |Mustár | | | | | |Gyapotmag | | | | | |Egyéb | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | |5.Burgonya | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Korai és télálló burgonya | | | | | |6.Tea (a Camellia sinensis leveléből készült fekete tea) | c) | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,1 |7.Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen port | 20 | 10 | 0,1 | 5 | 0,1 |2. cikkA tagállamok legkésőbb 1995. június 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni.A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1994. június 23-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Moraitis[1] HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 93/58/EGK irányelvvel (HL L 211., 1993.8.23., 6. o.) módosított irányelv.[2] HL L 230., 1991.8.19. 1. o. A legutóbb a 93/71/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 211., 1993.8.31., 27. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/104/EK irányelve ( 2008. november 19. ) a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről

text:
               5.12.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 327/9

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/104/EK IRÁNYELVE

   (2008. november 19.)
   a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és összhangban van az Európai Unió alapjogi chartája (3) által elismert alapelvekkel. Ezen irányelv célja különösen, hogy biztosítsa a Charta 31. cikkének való teljes megfelelést, amely előírja, hogy minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez, a munkaidő felső határának korlátozásához, a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz.

               (2)

               A munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta 7. pontja többek között arról rendelkezik, hogy a belső piac megvalósításának a munkavállalók élet- és munkafeltételeinek javításához kell vezetnie az Európai Közösségben; ez a folyamat az említett feltételek összehangolt fejlesztése révén valósul meg, főképpen a különböző munkavállalási formák – mint például a határozott idejű szerződés alapján történő munkavégzés, a részmunkaidős munkavégzés, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés és az idénymunka – tekintetében.

               (3)

               A Bizottság 1995. szeptember 27-én a Szerződés 138. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultált a közösségi szintű szociális partnerekkel arról, hogy közösségi szinten milyen intézkedéssorozatot lehetne elfogadni a rugalmas munkaidő és a munkahelyek védelme vonatkozásában.

               (4)

               E konzultációt követően a Bizottság közösségi fellépést tartott indokoltnak, és a Szerződés 138. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tervezett javaslat tartalmáról 1996. április 9-én tovább konzultált a szociális partnerekkel.

               (5)

               A határozott idejű munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás bevezető részében az aláíró felek jelezték azon szándékukat, hogy megvizsgálják annak kérdését, hogy szükséges-e hasonló megállapodást kötni a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésre vonatkozóan is, valamint úgy határoztak, hogy a kölcsönzött munkavállalókra nem terjesztik ki a határozott idejű munkaviszonyról szóló irányelv hatályát.

               (6)

               Az általános ágazatközi szervezetek, nevezetesen az Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezeteinek Szövetsége (UNICE) (4), az Állami Vállalatok és Közszolgáltató Vállalatok Európai Központja (CEEP) és az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) 2000. május 29-i közös levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy igénylik a Szerződés 139. cikkében meghatározott eljárás megindítását. Egy további, 2001. február 28-i közös levélben arra kérték a Bizottságot, hogy a Szerződés 138. cikke (4) bekezdésében említett határidőt egy hónappal hosszabbítsa meg. A Bizottság e kérésnek eleget téve a tárgyalások határidejét 2001. március 15-ig meghosszabbította.

               (7)

               2001. május 21-én a szociális partnerek elismerték, hogy a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló tárgyalások nem vezettek megállapodásra.

               (8)

               2005 márciusában az Európai Tanács úgy vélte, hogy feltétlenül új lendületet kell adni a lisszaboni stratégiának, és a prioritásokat ismét a növekedésre, valamint a foglalkoztatásra kell összpontosítani. A Tanács jóváhagyta a növekedésről és foglalkoztatásról szóló 2005–2008. évi integrált iránymutatásokat, amelyek – kellő figyelemmel a szociális partnerek szerepére – többek között a rugalmasságnak a foglalkoztatás biztonságával együtt járó elősegítésére és a munkaerőpiac szegmentálódásának csökkentésére törekednek.

               (9)

               A 2010-ig tartó időszakra vonatkozó szociális menetrendről szóló bizottsági közleménnyel összhangban – amelyet a 2005. márciusi Európai Tanács a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek az európai szociális modell megerősítése révén való eléréséhez történő hozzájárulásként üdvözölt – az Európai Tanács úgy vélte, hogy a munkavállalók és a vállalkozások esetében az olyan új munkaszervezési formák és változatosabb szerződési feltételek, amelyek jobban ötvözik a rugalmasságot a biztonsággal, hozzájárulnak az alkalmazkodóképességhez. A 2007. decemberi Európai Tanács továbbá jóváhagyta a rugalmas biztonsággal kapcsolatban elfogadott közös elveket, amelyek egyensúlyt teremtenek a munkaerő-piaci rugalmasság és biztonság között, valamint mind a munkavállalóknak, mind pedig a munkáltatóknak segítenek abban, hogy kihasználhassák a globalizáció nyújtotta lehetőségeket.

               (10)

               Az Európai Unión belül jelentős különbségek állnak fenn a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés igénybevétele, valamint a kölcsönzött munkavállalók jogi helyzete, jogállása és munkafeltételei tekintetében.

               (11)

               A munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés nem csak a vállalkozások rugalmasság iránti igényét elégíti ki, hanem a munkavállalók azon igényét is, hogy munkájukat és magánéletüket összeegyeztethessék. Az ilyen jellegű munkavégzés ezáltal hozzájárul a munkahelyteremtéshez, valamint a munkaerő-piaci részvételhez és integrációhoz.

               (12)

               Ezen irányelv a kölcsönzött munkavállalókat védő olyan keretet hoz létre, amely megkülönböztetéstől mentes, átlátható és arányos, és egyúttal tiszteletben tartja a munkaerőpiacok, valamint a munkaügyi kapcsolatok különbözőségét is.

               (13)

               A határozott idejű vagy munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyban álló munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének javítását elősegítő intézkedések kiegészítéséről szóló, 1991. június 25-i 91/383/EGK tanácsi irányelv (5) megállapítja a kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó biztonsági és egészségügyi rendelkezéseket.

               (14)

               A kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó alapvető munka- és foglalkoztatási feltételeknek legalább olyan szintűnek kell lenniük, mintha az adott állás betöltésére a kölcsönvevő vállalkozás vette volna fel őket.

               (15)

               A határozatlan idejű munkaszerződés a munkaviszony általános formája. A munkaerő-kölcsönzővel tartós szerződésben álló munkavállalók esetében, tekintettel az ilyen szerződés nyújtotta különleges védelemre, rendelkezni kell a kölcsönvevő vállalkozásnál alkalmazandó szabályok alóli mentesülés lehetővé tételéről.

               (16)

               Annak érdekében, hogy rugalmas módon lépést lehessen tartani a munkaerőpiacok és a munkaügyi kapcsolatok változatosságával, a tagállamok lehetővé tehetik a szociális partnerek számára, hogy – a kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó védelem általános szintjének tiszteletben tartása mellett – meghatározzák a munka- és foglalkoztatási feltételeket.

               (17)

               Továbbá – bizonyos korlátozott körülmények között – a nemzeti szintű szociális partnerek által kötött megállapodás alapján a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy határok között – a megfelelő szintű védelem biztosítása mellett – eltérhessenek az egyenlő bánásmód alapelvétől.

               (18)

               A kölcsönzött munkavállalók védelmét szolgáló minimumfeltételek javításával együtt biztosítani kell a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzést esetlegesen sújtó korlátozások és tilalmak felülvizsgálatát is. Ezen korlátozások és tilalmak kizárólag akkor tekinthetők indokoltnak, ha általános érdeket szolgálnak, különös tekintettel a munkavállalók védelmére, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem követelményeire és annak szükségességére, hogy a munkaerőpiac megfelelően működjön, a visszaélések pedig megelőzhetőek legyenek.

               (19)

               Ezen irányelv nem érinti sem a szociális partnerek autonómiáját, sem a szociális partnerek közötti kapcsolatokat, beleértve azt a jogot, hogy a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban – a hatályos közösségi jogszabályok tiszteletben tartása mellett – kollektív megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokat folytassanak, és ilyen megállapodásokat kössenek.

               (20)

               Ezen irányelvnek a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésre vonatkozó korlátozásokkal vagy tilalmakkal kapcsolatos rendelkezései nem sértik a tagállamok azon jogszabályait vagy gyakorlatait, amelyek tiltják a sztrájkoló munkavállalók kölcsönzött munkavállalókkal történő helyettesítését.

               (21)

               A kölcsönzött munkavállalók jogainak védelme érdekében a tagállamoknak közigazgatási vagy bírósági eljárásokról kell gondoskodniuk, valamint az ezen irányelvben megállapított kötelezettségek megszegése tekintetében hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókat kell előírniuk.

               (22)

               Ezt az irányelvet a Szerződésnek a szolgáltatásnyújtás szabadságára és a letelepedés szabadságára vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell végrehajtani, valamint a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) sérelme nélkül.

               (23)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a kölcsönzött munkavállalók védelmét szolgáló, közösségi szintű harmonizált keret létrehozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés léptéke vagy hatásai miatt, a Közösség egész területén alkalmazandó minimumkövetelmények bevezetése révén az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Hatály
   (1)   Ez az irányelv a munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel rendelkező vagy ott munkaviszonyban álló munkavállalókra vonatkozik, akiket a kölcsönvevő vállalkozásoknál való ideiglenes, az adott vállalkozás felügyelete és irányítása melletti munkavégzésre kölcsönöznek ki.
   (2)   Ez az irányelv minden olyan, gazdasági tevékenységet folytató köz- és magánvállalkozásra vonatkozik, amely munkaerőt kölcsönöz, illetve kölcsönzött munkaerőt vesz igénybe, függetlenül attól, hogy a vállalkozás nyereségérdekelt-e.
   (3)   A tagállamok – a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – úgy rendelkezhetnek, hogy ez az irányelv nem vonatkozik a meghatározott állami vagy államilag támogatott szakképzések, beilleszkedési vagy átképzési programok keretében kötött munkaszerződésekre vagy munkaviszonyokra.
   2. cikk
   Cél
   Ezen irányelv célja a kölcsönzött munkavállalók védelmének biztosítása és a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés minőségének javítása, az 5. cikkben meghatározott egyenlő bánásmód alapelvének a kölcsönzött munkavállalókra való alkalmazása és a munkaerő-kölcsönzők munkáltatóként való elismerése révén, figyelembe véve, hogy meg kell teremteni a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés igénybevételét szabályozó megfelelő kereteket a munkahelyteremtéshez és a rugalmas munkavégzési formák kialakításához való eredményes hozzájárulás érdekében.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   (1)   Ezen irányelv alkalmazásában:

               a)

               „munkavállaló”: olyan személy, akit az adott tagállamban a nemzeti munkajog munkavállalóként véd;

               b)

               „munkaerő-kölcsönző”: olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely a nemzeti joggal összhangban munkaszerződést köt vagy munkaviszonyt létesít kölcsönzött munkavállalókkal annak céljából, hogy azokat a kölcsönvevő vállalkozásoknál való ideiglenes, az adott vállalkozás felügyelete és irányítása melletti munkavégzésre kölcsönözze ki;

               c)

               „kölcsönzött munkavállaló”: egy kölcsönvevő vállalkozásnál való ideiglenes, az adott vállalkozás felügyelete és irányítása melletti munkavégzésre történő kikölcsönzés céljából egy munkaerő-kölcsönzővel kötött munkaszerződéssel rendelkező vagy ott munkaviszonyban álló munkavállaló;

               d)

               „kölcsönvevő vállalkozás”: olyan természetes vagy jogi személy, akinek/amelynek és aki/amely felügyelete és irányítása mellett a kölcsönzött munkavállaló ideiglenesen munkát végez;

               e)

               „kikölcsönzés”: az az időszak, amelyre a kölcsönzött munkavállalót a kölcsönvevő vállalkozáshoz helyezik ki az adott vállalkozás felügyelete és irányítása melletti ideiglenes munkavégzés céljából;

               f)

               „alapvető munka- és foglalkoztatási feltételek”: törvényben, rendeletben, közigazgatási rendelkezésekben, kollektív szerződésekben és/vagy a kölcsönvevő vállalkozásnál hatályban lévő egyéb kötelező erejű általános rendelkezésekben megállapított munka- és foglalkoztatási feltételek a következők vonatkozásában:

                           i.

                           a munkaidő hossza, túlmunka, szünetek, pihenőidő, éjszakai munka, szabadságok és munkaszüneti napok;

                           ii.

                           fizetés.

         (2)   Ezt az irányelvet a fizetés, a munkaszerződés, a munkaviszony, illetve a munkavállaló meghatározása tekintetében a nemzeti jog sérelme nélkül kell alkalmazni.
   A tagállamok ezen irányelv hatálya alól nem zárhatnak ki munkavállalókat, illetve munkaszerződéseket és munkaviszonyokat kizárólag azon oknál fogva, hogy azok részmunkaidős munkavállalókra, határozott idejű szerződés alapján munkát vállalókra, illetve munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel rendelkező vagy ott munkaviszonyban álló munkavállalókra vonatkoznak.
   4. cikk
   A korlátozások és tilalmak felülvizsgálata
   (1)   A munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés igénybevételére vonatkozó korlátozások vagy tilalmak kizárólag akkor tekinthetők indokoltnak, ha általános érdeket szolgálnak, különös tekintettel a kölcsönzött munkavállalók védelmére, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem követelményeire és annak szükségességére, hogy a munkaerőpiac megfelelően működjön, a visszaélések pedig megelőzhetők legyenek.
   (2)   2011. december 5-ig a tagállamoknak – a szociális partnerekkel lefolytatott, a nemzeti jogszabályoknak, kollektív szerződéseknek és gyakorlatnak megfelelő konzultációt követően – felül kell vizsgálniuk a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés igénybevételére vonatkozó korlátozásokat és tilalmakat annak megállapítása érdekében, hogy azok az (1) bekezdésben említett okok alapján indokoltak-e.
   (3)   Amennyiben a kollektív szerződések ilyen korlátozásokat vagy tilalmakat állapítanak meg, a (2) bekezdésben említett felülvizsgálat elvégezhető az adott szerződést kötő szociális partnerek által is.
   (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem sérti a munkaerő-kölcsönzők nyilvántartására, engedélyezésére, tanúsítására, ellenőrzésére és a nyújtandó pénzügyi garanciákra vonatkozó tagállami feltételeket.
   (5)   A tagállamok 2011. december 5-ig tájékoztatják a Bizottságot a (2) és (3) bekezdésben említett felülvizsgálat eredményéről.
   II.   FEJEZET
   MUNKA- ÉS FOGLALKOZTATÁSI FELTÉTELEK
   5. cikk
   Egyenlő bánásmód alapelve
   (1)   A kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó alapvető munka- és foglalkoztatási feltételeknek – a kölcsönvevő vállalkozásnál töltött kikölcsönzés időtartamára – legalább olyan szintűnek kell lenniük, mintha az adott állás betöltésére közvetlenül a kölcsönvevő vállalkozás vette volna fel őket.
   Az első albekezdés alkalmazásában a kölcsönvevő vállalkozásnál érvényben lévő,

               a)

               az állapotos nők és szoptató anyák védelmére, továbbá a gyermekek és fiatalok védelmére; valamint

               b)

               a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódra, továbbá a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekre

         vonatkozó szabályokat be kell tartani a törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezésekben, a kollektív szerződésekben és/vagy az egyéb általános rendelkezésekben meghatározottak szerint.
   (2)   A fizetés tekintetében a tagállamok – a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – mentességet biztosíthatnak az (1) bekezdésben megállapított alapelv alkalmazása alól olyan esetekben, amikor a munkaerő-kölcsönzővel kötött tartós munkaszerződéssel rendelkező kölcsönzött munkavállaló a kikölcsönzések közötti időszakokban is kap fizetést.
   (3)   A tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – megfelelő szinten és az általuk megállapított feltételek szerint – lehetőséget biztosíthatnak a szociális partnerek számára arra, hogy olyan kollektív szerződéseket tartsanak fenn vagy kössenek, amelyek a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása mellett a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében az (1) bekezdésben említettektől eltérő szabályokat állapítanak meg.
   (4)   A kölcsönzött munkavállalók megfelelő szintű védelmének biztosítása mellett azok a tagállamok, amelyekben vagy nem létezik olyan jogi rendszer, amely általánosan alkalmazandónak nyilvánítja a kollektív megállapodásokat, vagy nem létezik olyan jogi rendszer vagy gyakorlat, amely egy adott ágazatban vagy földrajzi területen működő valamennyi hasonló vállalkozásra kiterjeszti ezek rendelkezéseit, – a nemzeti szintű szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően és egy általuk kötött megállapodás alapján – a kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó alapvető munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében az (1) bekezdésben megállapított alapelvtől eltérő rendelkezéseket is megállapíthatnak. E rendelkezések türelmi időt is előirányozhatnak az egyenlő bánásmód érvényesülésére.
   Az ezen bekezdésben említett rendelkezéseknek összhangban kell lenniük a közösségi jogszabályokkal, és kellően pontosnak és hozzáférhetőnek kell lenniük annak érdekében, hogy az érintett ágazatok és vállalkozások azonosíthassák kötelezettségeiket és azoknak megfelelhessenek. Különösen, a tagállamok a 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában pontosan megállapítják, hogy vajon az (1) bekezdésben említett alapvető munka- és foglalkoztatási feltételek tartalmazzák-e a foglalkoztatói szociális biztonsági rendszereket, ideértve a foglalkoztatói nyugdíjrendszereket, a foglalkoztatói táppénzrendszert, vagy a pénzügyi részesedési formákat is. E rendelkezések továbbá nem érintik a munkavállalók számára nem kevésbé kedvező nemzeti, regionális, helyi vagy ágazati szintű megállapodásokat.
   (5)   A nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban a tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak az e cikk alkalmazását érintő visszaélések, és – különösen – az ezen irányelv rendelkezéseinek megkerülését célzó, egymást követő kikölcsönzések megakadályozása céljából. A tagállamok minden ilyen intézkedésről tájékoztatják a Bizottságot.
   6. cikk
   Az alkalmazáshoz, a közös létesítményekhez és a szakképzéshez való hozzáférés
   (1)   A kölcsönzött munkavállalókat a kölcsönvevő vállalkozásnál megüresedő állásokról tájékoztatni kell annak érdekében, hogy a kölcsönvevő vállalkozásnál dolgozó többi munkavállalóval azonos esélyekkel találhassanak állandó állást. E tájékoztatás a kölcsönzött munkavállalókat foglalkoztató és azokat felügyelő vállalkozásnál megfelelő helyre kitett általános értesítés útján is nyújtható.
   (2)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a kölcsönzött munkavállaló kikölcsönzésének végét követően a kölcsönvevő vállalkozás és a kölcsönzött munkavállaló közötti munkaszerződés megkötését vagy munkaviszony létesítését tiltó vagy akadályozó rendelkezések semmisnek minősüljenek vagy azokat semmissé lehessen nyilvánítani.
   Ez a rendelkezés nem sérti azokat a rendelkezéseket, amelyek értelmében a munkaerő-kölcsönzők ésszerű mértékű ellentételezésben részesülnek a kölcsönvevő vállalkozásoknak nyújtott, a kölcsönzött munkavállalók kikölcsönzését, felvételét és képzését érintő szolgáltatásaikért.
   (3)   A munkaerő-kölcsönzők nem számolhatnak fel semmilyen díjat a munkavállalókkal szemben annak fejében, hogy rajtuk keresztül a kölcsönvevő vállalkozás felvette őket vagy a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzést követően az adott vállalkozás munkaszerződést kötött vagy munkaviszonyt létesített velük.
   (4)   Az 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a kölcsönzött munkavállalók számára a kölcsönvevő vállalkozás szolgáltatásaihoz, illetve közös létesítményeihez, különösen az étkezdéhez, a gyermekgondozási létesítményekhez és az utazási szolgáltatásokhoz hozzáférést kell biztosítani, a közvetlenül a vállalkozás által alkalmazott munkavállalókkal megegyező feltételekkel, kivéve, ha az eltérő bánásmódot objektív indokok támasztják alá.
   (5)   A tagállamok, összhangban nemzeti hagyományaikkal és gyakorlatukkal, megteszik a megfelelő intézkedéseket, illetve elősegítik a szociális partnerek közötti párbeszédet a következők érdekében:

               a)

               a kölcsönzött munkavállalóknak a munkaerő-kölcsönzők által biztosított képzéshez és gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférése javítása, a kikölcsönzések közötti időszakokban is, szakmai előmenetelük és foglalkoztathatóságuk növelése érdekében;

               b)

               a kölcsönzött munkavállalóknak a kölcsönvevő vállalkozások munkavállalói számára biztosított képzéshez való hozzáférése javítása.

         7. cikk
   A kölcsönzött munkavállalók képviselete
   (1)   A kölcsönzött munkavállalókat – a tagállamok által meghatározott feltételeknek megfelelően – számításba kell venni azon küszöbérték számításakor, amely felett a közösségi és tagállami jogszabályok és a kollektív szerződések szerint a munkaerő-kölcsönzőknek a munkavállalókat képviselő szerveket kell létrehozniuk.
   (2)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kölcsönzött munkavállalókat – a tagállamok által meghatározott feltételeknek megfelelően – aszerint kell számításba venni azon küszöbérték számításakor, amely felett a közösségi és tagállami jogszabályok és a kollektív szerződések szerint a kölcsönvevő vállalkozásoknak a munkavállalókat képviselő szerveket kell létrehozniuk, mintha őket az adott időtartamra közvetlenül a kölcsönvevő vállalkozás alkalmazta volna.
   (3)   A (2) bekezdésben meghatározott lehetőséget választó tagállamok nem kötelesek végrehajtani az (1) bekezdés rendelkezéseit.
   8. cikk
   A munkavállalók képviselőinek nyújtott tájékoztatás
   A tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó szigorúbb és/vagy konkrétabb tagállami és közösségi rendelkezések és különösen az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) sérelme nélkül, a kölcsönvevő vállalkozásnak megfelelő tájékoztatást kell nyújtania a kölcsönzött munkavállalók igénybevételéről, amikor a munkavállalókat képviselő, a tagállami és közösségi jogszabályokkal összhangban létrehozott szerveket a vállalkozás foglalkoztatási helyzetéről tájékoztatja.
   III.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   9. cikk
   Minimumkövetelmények
   (1)   Ez az irányelv nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy a munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, vagy a szociális partnerek között kötött, a munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását segítsék elő vagy engedélyezzék.
   (2)   Ezen irányelv végrehajtása semmilyen körülmények között sem adhat alapot a munkavállalók védelmének az irányelv által szabályozott területeken már elért általános szintjéhez képest történő csökkentésére. Ez nem érinti a tagállamok és/vagy a szociális partnerek azon jogát, hogy a bekövetkező változások fényében az ezen irányelv elfogadása idején hatályban lévőktől eltérő törvényi, rendeleti vagy szerződéses rendelkezéseket állapítsanak meg, feltéve, hogy az ezen irányelvben megállapított minimumkövetelményeket tiszteletben tartják.
   10. cikk
   Szankciók
   (1)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket írnak elő arra az esetre, ha a munkaerő-kölcsönzők vagy a kölcsönvevő vállalkozások nem tartják be ezen irányelv rendelkezéseit. Különösen gondoskodnak arról, hogy megfelelő közigazgatási vagy bírósági eljárások álljanak rendelkezésre az ezen irányelvből származó kötelezettségek betartatása érdekében.
   (2)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat és megtesznek minden szükséges intézkedést azok alkalmazásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről 2011. december 5-ig értesítik a Bizottságot. A tagállamok ezen rendelkezések bármilyen későbbi módosításról is megfelelő időn belül értesítik a Bizottságot. A tagállamok biztosítják különösen azt, hogy megfelelő eszközök álljanak a munkavállalók és/vagy képviselőik rendelkezésére az ezen irányelvben foglalt kötelezettségek érvényesítése érdekében.
   11. cikk
   Végrehajtás
   (1)   A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek 2011. december 5-ig megfeleljenek, vagy biztosítják, hogy a szociális partnerek a szükséges rendelkezéseket megállapodás útján vezessék be, amelyhez a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a szociális partnerek számára, hogy azok bármikor biztosítani tudják ezen irányelv célkitűzéseinek teljesítését. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   (2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   12. cikk
   A Bizottság által végzett felülvizsgálat
   2013. december 5-ig a Bizottság a tagállamokkal és a közösségi szintű szociális partnerekkel konzultálva felülvizsgálja ezen irányelv alkalmazását azzal a céllal, hogy adott esetben a szükséges módosításokra javaslatot tegyen.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   14. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. november 19-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-P. JOUYET

      (1)  HL C 61., 2003.3.14., 124. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2002. november 21-i véleménye (HL C 25. E, 2004.1.29., 368. o.), a Tanács 2008. szeptember 15-i közös álláspontja és az Európai Parlament 2008. október 22-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  HL C 303., 2007.12.14., 1. o.

      (4)  Az UNICE 2007 januárjában BUSINESSEUROPE-ra változtatta a nevét.

      (5)  HL L 206., 1991.7.29., 19. o.

      (6)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

      (7)  HL L 80., 2002.3.23., 29. o.