title: A Bizottság 79/488/EGK irányelve (1979. április 18.) a gépjárművek kiálló részeire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 74/483/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31979L0488

Hivatalos Lap L 128 , 26/05/1979 o. 0001 - 0011 finn különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0230  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 8 o. 0112  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0230  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0073  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0073

		A Bizottság 79/488/EGK irányelve(1979. április 18.)a gépjárművek kiálló részeire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 74/483/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(79/488/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a Tanács 78/547/EGK irányelvével [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11., 12. és 13. cikkére,tekintettel a gépjárművek kiálló részeire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. szeptember 17-i 74/483/EGK tanácsi irányelvre [3],mivel a szerzett tapasztalatokat és a technikai fejlődés jelenlegi szintjét figyelembe véve lehetőség van a követelmények szigorítására és azoknak a tényleges vizsgálati feltételekhez történő megfelelőbb hozzáigazítására;mivel csomagtartókat, síléctartókat, rádióvevő és -adó antennákat már külön-külön is, illetve a járművekre szerelve is értékesítenek; mivel a 70/256/EGK irányelv 9a. cikkének értelmében az ilyen rendszerekre, mint önálló műszaki egységekre vonatkozó EGK-típusjóváhagyás bevezetése megkönnyíti a szabad kereskedelmüket, amennyiben lehetőség van arra, hogy ezeket a járműre szerelés előtt ellenőrizzék;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 74/483/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2., 3. és 4. cikk helyébe a következők lépnek:"2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg a kiálló részekkel kapcsolatos okokból az EGK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását egy járműre vagy különálló műszaki egységnek tekintett csomagtartóra, síléctartóra, rádióvevő vagy -adó antennára, ha- a jármű a kiálló részeket illetően eleget tesz az I. és II. mellékletek rendelkezéseinek,- a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében különálló műszaki egységnek tekintett csomagtartó, síléctartó, rádióvevő vagy -adó antenna megfelel az I. melléklet rendelkezéseinek.3. cikk(1) A tagállamok nem tagadhatják vagy tilthatják meg egy jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát a kiálló részekkel kapcsolatos okokból, feltéve hogy annak kiálló részei megfelelnek az I. és II. melléklet rendelkezéseinek.(2) Egyetlen tagállam sem tilthatja meg a kiálló részekkel kapcsolatos okokból a 70/156/EGK irányelv 9a. cikkének értelmében különálló műszaki egységnek tekintett valamely csomagtartó, síléctartó, rádióvevő vagy -adó antenna forgalmazását, ha az megfelel annak a típusnak, amelyre a 2. cikk értelmében típusjóváhagyást adtak ki.4. cikkA típusjóváhagyást kiadó tagállamnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, hogy értesüljön minden, az I. melléklet 2.2. pontjában említett alkatrésszel vagy jellemzővel kapcsolatos változásról. A tagállamok illetékes hatóságai döntenek arról, hogy a módosított típuson új vizsgálatokat kell-e végezni és új jelentést kell-e készíteni. A módosítás nem engedélyezhető, ha az ilyen vizsgálat során az derül ki, hogy ezen irányelv követelményei nem teljesülnek."2. A 74/483/EGK irányelv I, II. és III. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) A tagállamok 1980. január 1-je után a járművek kiálló részeivel kapcsolatos okokból:- nem tagadhatják meg valamely járműtípusra vonatkozóan az EGK-típusjóváhagyás megadását, vagy a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt bizonyítvány másolatának kiadását, vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- nem tagadhatják meg az EGK-típusjóváhagyás megadását a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében önálló műszaki egységnek tekintett csomagtartókra, síléctartókra, rádióvevő és -adó antennákra, vagy- nem tilthatják meg a járművek forgalomba helyezését,amennyiben egy bizonyos járműtípus vagy bizonyos járművek kiálló részei vagy a fentebb említett önálló műszaki egységek eleget tesznek a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 74/483/EGK irányelv rendelkezéseinek.(2) A tagállamok 1981. október 1-jétől:- nem adhatják ki a 80/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt bizonyítvány másolatát egy olyan járműtípushoz, amelynek kiálló részei nem tesznek eleget a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 74/483/EGK irányelv rendelkezéseinek,- megtagadhatják egy járműtípus nemzeti típusjóváhagyását, ha annak kiálló részei nem tesznek eleget a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 74/483/EGK irányelv rendelkezéseinek.(3) A tagállamok 1983. október 1-jétől megtilthatják bármely jármű forgalomba helyezését, ha annak kiálló részei nem tesznek eleget a legutóbb ezzel az irányelvvel módosított 74/483/EGK irányelv rendelkezéseinek.(4) A tagállamok 1990. január 1-je előtt hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1979. április 18-án.a Bizottság részérőlÉtienne Davignona Bizottság tagja[1] HL L 168., 1978.6.26., 39. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 266., 1974.10.2., 4. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 74/483/EGK irányelv mellékleteinek módosításaiI. MELLÉKLETÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, AZ EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, AZ EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS, ÁLTALÁNOS ÉS RÉSZLETES ELŐÍRÁSOK, GYÁRTÁSI MEGFELELŐSÉGAz 1.1. pont helyébe a következő lép:"1.1. E melléklet rendelkezései nem vonatkoznak a külső visszapillantó tükrökre és a vonószerkezet gömbfejére."Az 1.2. pont az alábbi mondattal egészül ki: "Ez mind az álló, mind pedig a mozgó járműre érvényes."A 2.3. pont helyébe a következő lép:"2.3. "külső felület": a jármű külső oldala, beleértve a motorháztetőt, a csomagtartó fedelét, az ajtókat, a sárhányókat, a tetőt, a világító- és fényjelző- berendezéseket, valamint a látható megerősítő elemeket."A 2.4. pont helyébe a következő lép:"2.4. "padlóvonal" az alábbi módon megadott vonalat jelenti:egymást követő helyzetekben a terhelt jármű köré egy tetszőleges magasságú, függőleges tengellyel rendelkező, 30 fokos félkúpszögű kúpot kell elhelyezni oly módon, hogy az a jármű külső felületét mindig a lehető legalacsonyabban levő pontban érintse. A padlóvonal az érintési pontokat összekötő vonal. A padlóvonal meghatározásakor a kocsiemelői pontokat, a kipufogócsövet és a kerekeket nem kell figyelembe venni. A kerékkivágásokat úgy kell számításba venni, mintha a felületük kitöltött volna és a környező külső felület megszakítás nélkül folytatódna. A padlóvonal meghatározásakor a lökhárítókat a jármű mindkét végén figyelembe kell venni. A jármű felépítésétől függően előfordulhat, hogy a padlóvonal a lökhárítók keresztmetszetének legkülső pontján, vagy a lökhárító alatt, a felépítmény falán halad keresztül. Ahol egyszerre két, vagy több érintési pont van, a padlóvonal meghatározásához a legalacsonyabb érintési pontot kell figyelembe venni;"A 2.5. pont helyébe a következő lép:"2.5. "Lekerekítési sugár" annak a körívnek a sugara, amely a lehető legjobban hasonlít a vizsgált alkatrész lekerekített alakjához;"A 2.5. pont után a következő új 2.6., 2.7., 2.8. és 2.9. pontot kell beilleszteni:"2.6. "Terhelt jármű": a műszakilag megengedhető legnagyobb tömegig megterhelt jármű. A hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus felfüggesztésű vagy terhelésfüggő automatikus magasságszabályozóval ellátott járműveket a gyártó cég által megadott legkedvezőtlenebb, normál üzemi feltételek mellett kell vizsgálni.2.7. "Legkülső él" a jármű oldalfalai tekintetében az a sík, amely a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamosan illeszkedik a jármű legkülső oldalsó élére; az első és hátsó vég viszonylatában pedig a járműnek azt a függőleges keresztirányú síkját, amely illeszkedik a jármű első és hátsó legkülső élére, figyelmen kívül hagyva a következők kiálló részeit:2.7.1. a talajjal való érintkezési pont közelében a gumiabroncsok, és a guminyomásmérő csatlakozók;2.7.2. a kerekekre felszerelhető csúszáscsökkentő;2.7.3. visszapillantó tükrök;2.7.4. irányjelző lámpák, méretjelző lámpák, első és hátsó helyzetjelző lámpák és várakozást jelző lámpák;2.7.5. az első és a hátsó végek vonatkozásában a lökhárítókon levő szerelvények, a vontató kapcsolószerkezete és a kipufogócsövek;2.8. "A kinyúlás mértéke": a jármű falára szerelt alkatrész esetében a II. melléklet 2. pontja szerinti eljárással meghatározott méret.2.9. "A fal névleges vonala": az a két ponton áthaladó vonal, amelyen a II. melléklet 2.2. pontjában leírt mérési eljárás során alkalmazott gömb középpontja van a vizsgálandó alkatrésszel való első és utolsó érintkezéskor."A 3. pont helyébe a következő lép:"3. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM3.1. EGK-típusjóváhagyási kérelem valamely járműtípus kiálló részei tekintetében.3.1.1. Az EGK-típusjóváhagyási kérelmet az adott járműtípus külső kinyúló részeire vonatkozóan a jármű gyártójának vagy a gyártó felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.1.2. A kérelemhez a következő dokumentumokat kell három példányban csatolni:3.1.2.1. a jármű első és hátsó részének, valamint oldalainak a fényképei, melyek készítésénél a felvétel szöge a jármű függőleges hosszirányú középsíkjához képest 30° és 45° között van;3.1.2.2. a lökhárítók rajza;3.1.2.3. adott esetben, a kiálló részek rajza és, ha szükséges, a külső felület 6.9.1. pontban említett részeiről készült rajzok is.3.1.3. A típusjóváhagyásért felelős műszaki szolgálatnak egy, a jóváhagyandó járműtípust reprezentáló járművet kell átadni. A műszaki szolgálat kérésére az egyes alkatrészeket vagy a felhasznált anyagok mintáit hasonlóképpen át kell adni.3.2. EGK-típusjóváhagyási kérelem a csomagtartók, síléctartók, rádióvevő és -adó antennák, mint különálló műszaki egységek tekintetében.3.2.1. A csomagtartókra, síléctartókra, rádióvevő és -adó antennákra, mint különálló műszaki egységekre vonatkozó típus-jóváhagyási kérelmet a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében a jármű gyártójának vagy a fentebb említett különálló műszaki egységek gyártójának vagy ezek meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.2.2. A fenti 3.2.1. pontban említett bármely berendezés minden egyes típusa esetében a kérelemhez a következőket kell csatolni:3.2.2.1. a különálló műszaki egység műszaki jellemzőinek leírása három példányban, az egyes különálló műszaki egységgel együtt szállítandó összeszerelési utasításokkal együtt;3.2.2.2. a különálló műszaki egység adott típusának mintadarabja. Az illetékes hatóság egy második mintadarabot is kérhet, ha ezt szükségesnek tartja. A mintadarabokon jól olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a 70/156/EGK irányelv 9a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott jelölést. A csomagtartók és a síléctartók tekintetében gondoskodni kell az EGK-típusjóváhagyási szám későbbi kötelező feltüntetéséről. A típusjóváhagyás száma előtt annak az országnak a nemzetközi azonosító betűjele áll, amely a jóváhagyást kiadta [1]."A 4.6 pont helyébe a következő lép:"4.6.1. Ha a 3.1. pont szerinti kérelemre a jóváhagyást megadták, akkor a típusbizonyítványhoz csatolni kell a III. mellékletben megadott minta szerinti adatközlő lapot.4.6.2. Ha a 3.2. pont szerinti kérelemre a jóváhagyást megadták, akkor a IV. mellékletben megadott mintának megfelelő tanúsítványt kell kiadni.4.6.3. Ha egy a 3.1. pont szerinti kérelemben utalás történik a IV. mellékletben bemutatott adatközlő lapra, akkor a jármű vizsgálatát a külső kinyúló részeknek megfelelően kell leszűkíteni. Ilyen esetekben a jármű típusbizonyítványához csatolni kell a különálló műszaki egység típusbizonyítványának másolatát."Az 5.1.3. pont helyébe a következő lép:"5.1.3. olyan elhelyezkedésűek, hogy nyugalmi, valamint üzemi állapotban egy 100 mm-es átmérőjű gömbbel nem érinthetők."Az 5.4. pont helyébe a következő lép:"5.4. A jármű külső felületén nem lehetnek olyan kiálló részek, amelyeknek a lekerekítési sugara kisebb, mint 2,5 mm. Ez a követelmény nem vonatkozik a külső felület olyan részeire, amelyek kinyúlása kisebb, mint 5 mm, az ilyen részek kifelé irányuló éleinek azonban lekerekítetteknek kell lenniük, kivéve ahol az ilyen részek kinyúlása kisebb, mint 1,5 mm."Az 5.5. pont a következő mondatokkal egészül ki: "A keménységmérést az alkatrész járműre felszerelt állapotában kell elvégezni. Ha a keménységmérést a Shore-A eljárás szerint nem lehet elvégezni, akkor az értékeléshez összehasonlító méréseket kell végezni."Az 5.5. pont után az új 5.6. pontot kell beilleszteni:"5.6. A fenti 5.1.–5.5. pont előírásai a következő 6. pont egyedi előírásaival együtt alkalmazandók, kivéve, ha ezek az egyedi előírások kifejezetten más rendelkezéseket tartalmaznak."A 6.1.1. pont a következő mondatokkal egészül ki: "A 10 dN erő kifejtéséhez 50 mm-nél nem nagyobb átmérőjű lapos fenékrészű dugattyút kell használni. Ha ez nem lehetséges, akkor más, ezzel egyenértékű mérési módszert kell alkalmazni. A díszítőelemek visszahúzása, leszerelése vagy behajtása után a fennmaradó kinyúlások mérete nem haladhatja meg a 10 mm-t. Ezeknek a kinyúlásoknak minden esetben meg kell felelniük az 5.2. pont rendelkezéseinek. Ha a díszítőelemnek foglalatrésze is van, akkor ezt a díszítőelem részének és nem a tartófelülethez tartozónak kell tekinteni."A 6.1.3. pontot el kell hagyni.A 6.2.1. pont a következőképpen egészül ki: "Abban az esetben, ha a fényszóró egy kiegészítő átlátszó felület mögé van szerelve, akkor a kinyúló részt a legkülső átlátszó felülettől kell mérni. A kinyúlásokat a II. melléklet 3. pontban leírt módszer szerint kell meghatározni."A 6.2.2. pont után a következő új 6.2.3. pontot kell beilleszteni:"6.2.3. A fenti 6.2.1. pont előírásai nem vonatkoznak azokra a fényszórókra, amelyek be vannak süllyesztve a felépítménybe, vagy amelyeken a felépítmény túlnyúlik, feltéve hogy ez utóbbi eleget tesz a 6.9.1. pont követelményeinek."A 6.3.1 pont helyébe a következő lép:"6.3.1. Az 5.4. pont követelményei nem vonatkoznak a rögzített vagy mozgó részek közti nyílásokra, beleértve azokat a nyílásokat is, amelyek levegőbeeresztő vagy -kieresztő rácsok vagy hűtőrácsok részét képezik, feltéve hogy az egymást követő részek közti távolság nem haladja meg a 40 mm-t, és feltéve hogy a rács és a nyí1ások valamilyen funkcionális célt szolgálnak. 40 és 25 mm közti nyílások esetében a lekerekítési sugár legalább 1 mm. Ha viszont a két egymást követő elem közti távolság egyenlő, vagy kisebb, mint 25 mm, akkor az elemek külső felületének lekerekítési sugara nem lehet kisebb, mint 0,5 mm. A rács és a nyílások két egymást követő eleme közti távolságot a II. melléklet 4. pontjában leírt módszer szerint kell meghatározni."A 6.4.1.pont helyébe a következő lép:"6.4.1. Az ablaktörlő alkatrészeknek olyannak kell lenniük, hogy a törlőkart védőburok vegye körül, amelynek lekerekítési sugara megfelel a fenti 5.4. pont követelményeinek és végfelülete legalább 150 mm2. Lekerekített burkolatok esetén ezeknek legalább 150 mm2 kinyúló felülettel kell rendelkezniük a legjobban kinyúló ponttól legalább 6,5 mm távolságban mérve. E követelményeknek a hátsó ablaktörlőknek és a fényszórótörlőknek is meg kell felelniük."A 6.4.2. pont helyébe a következő lép:"6.4.2. Az 5.4. pont nem vonatkozik a törlőlapátokra és törlőkarokra. Azonban ezeket az elemeket is úgy kell kialakítani, hogy ne legyenek éles széleik, kiálló vagy vágó részeik."A 6.5.1. pont helyébe a következő lép:"6.5.1. A lökhárítók végeinek a külső felületek irányába kell visszahajolniuk, hogy a fennakadás veszélye a lehető legkisebb legyen. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a lökhárító be van süllyesztve vagy a felépítmény része, vagy a lökhárító vége úgy van begörbítve, hogy egy 100 mm átmérőjű gömb nem érintheti, továbbá a lökhárító vége és a közrefogott felépítmény közti távolság nem haladja meg a 20 mm-t."A 6.5.2. pont után egy új 6.5.3 pontot kell beilleszteni:"6.5.3. A 6.5.2. pont követelménye nem vonatkozik a lökhárítónak azokra a részeire, vagy a rajta lévő azon részekre vagy lökhárítóbetétekre, amelyek kinyúlása 5 mm-nél kisebb, különös tekintettel a csatlakozások borításaira és a fényszórómosók fúvókáira; de a külső éleknek ebben az esetben is lekerekítetteknek kell lenniük, kivéve ahol az ilyen részek kinyúlása 1,5 mm-nél kisebb."A 6.6. pont helyébe a következő lép:"6.6. Ajtók, csomagtérfedelek, motorháztetők fogantyúi, csuklópántjai és nyomógombjai; tüzelőanyagtöltő-nyílások sapkái és fedelei6.6.1. Az ajtók és a csomagtérfedelek fogantyúinak kinyúlása legfeljebb 40 mm, minden más esetben legfeljebb 30 mm lehet.6.6.2. Ha az oldalsó ajtókon lévő fogantyúk elforgatható kivitelűek, akkor a következő követelményeknek kell megfelelniük:6.6.2.1. Az ajtó síkjával párhuzamosan elforduló fogantyúk esetén a fogantyú nyitott végének hátrafelé kell irányulnia. A fogantyú végének az ajtó síkja felé kell görbülnie, és azt védőházban vagy besüllyesztve kell elhelyezni.6.6.2.2. A fogantyúkat, melyek tetszőleges irányban kifelé, de nem az ajtó síkjával párhuzamosan forognak, zárt állásban védőházban vagy besüllyesztve kell elhelyezni. A nyitott végének hátrafelé vagy lefelé kell irányulnia.Azok a fogantyúk is elfogadhatók, amelyek nem tesznek eleget ez utóbbi feltételeknek, amennyiben- független visszahúzó szerkezettel rendelkeznek,- a visszahúzó szerkezet meghibásodása esetén sem nyúlnak ki 15 mm-nél nagyobb mértékben,- nyitott állásban megfelelnek az 5.4. pont előírásainak, és- a legnagyobb mértékben kinyúló ponttól legfeljebb 6,5 mm távolságban mért végfelületük 150 mm2-nél nem kisebb."A 6.7. pont helyébe a következő lép:"6.7. Kerekek, kerékanyák, kerékagysapkák és dísztárcsák."A 6.7.2. pont helyébe a következő lép:"6.7.2. A kerekeknek, kerékanyáknak, kerékagysapkáknak és dísztárcsáknak nem lehet semmiféle olyan hegyes vagy éles kinyúlásuk, amely túlnyúlik a kerékabroncs külső síkján. Szárnyas anyák nem alkalmazhatók."A 6.8.1. pont a következő új mondattal egészül ki: "Egy védetlen élt akkor lehet megfelelően visszahajlítottnak tekinteni, ha vagy kb. 180°-ban vissza van hajtva, vagy pedig a felépítmény irányában annyira vissza van hajlítva, hogy egy 100 mm-es átmérőjű gömb nem érintheti."A 6.9.1. pont utolsó sora a következőképpen módosul: "II. mellékletben…" helyett "II. melléklet 1. pontjában…"A 6.11. pont helyébe a következő lép:"6.11 Kocsiemelő-támaszok és kipufogócsövek6.11.1. A kocsiemelő-támaszok és a kipufogócső a függőleges irányban közvetlenül felettük lévő padlóvonal merőleges vetületén nem nyúlhatnak túl 10 mm-nél nagyobb mértékben. Kivételt képeznek ez alól a követelmény alól azok a padlóvonal merőleges vetületén 10 mm-nél nagyobb mértékben kinyúló kipufogócsövek, amelyeknek élei le vannak kerekítve, és a lekerekítés sugara legalább 2,5 mm."A 6.11. pont után a következő új 6.12–6.18. pontokat kell beilleszteni:"6.12. Levegőbeeresztő és -kieresztő nyílások6.12.1 A levegőbeeresztő és -kieresztő nyílásoknak minden üzemi állapotban meg kell felelniük az 5.2., 5.3. és 5.4. pont követelményeinek.6.13. Tetők6.13.1. A tolótetőket csak zárt állapotban kell vizsgálni.6.13.2. A hátrahajtható tetejű gépjárműveket nyitott és zárt tetővel egyaránt vizsgálni kell.6.13.2.1. A hátrahajtható tető nyitott helyzetében a zárt tetőnek megfelelő képzeletbeli vonalon belül a gépjármű belső terét nem kell vizsgálni.6.13.2.2. Ha a hátrahajtható tetőhöz a jármű alapkivitelében – csukott helyzetben – levehető védőhuzat tartozik, akkor a járművet a huzat felhelyezett állapotában kell vizsgálni.6.14. Ablakok6.14.1. A jármű külső felületéből kifelé hajtható ablakoknak az összes használati helyzetükben eleget kell tenniük a következő előírásoknak:6.14.1.1. a kiálló élek nem irányulhatnak előre;6.14.1.2. az ablak semmilyen része sem nyúlhat túl a jármű legkülső szélén.6.15. A rendszámtábla felerősítő szerelvényei6.15.1. A rendszámtábla felerősítéséhez a gyártó cég által szállított szerelvényeknek meg kell felelniük a melléklet 5.4. pontja követelményeinek, ha a járműgyártó ajánlásai szerint felszerelve azokat egy 100 mm-es átmérőjű gömb érintheti.6.16. Csomagtartók és síléctartók6.16.1. A csomagtartókat és a síléctartókat úgy kell a járműre felszerelni, hogy legalább egy irányban alakzárás jöjjön létre, és hogy olyan vízszintes, hosszirányú és keresztirányú erők legyenek átvihetők, amelyek legalább akkorák, mint a gyártó által a tartóra megadott függőleges irányú terhelhetőség. A gyártó előírásainak megfelelően felerősített csomagtartók és síléctartók vizsgálatakor a vizsgálati terhelés nem irányulhat egyetlen pontra.6.16.2. Azoknak a felületeknek, amelyeket a tartó felszerelése után egy 165 mm-es átmérőjű gömb érinthet, nem lehetnek olyan részeik, amelyek lekerekítési sugara 2,5 mm-nél kisebb, kivéve ha a 6.3. pont rendelkezései alkalmazhatók.6.16.3. Az olyan rögzítő elemek, mint például a szerszám használata nélkül meghúzható és oldható csavarok a 6.16.2. pont szerinti felületeken 40 mm-nél nagyobb mértékben nem nyúlhatnak túl; a túlnyúlást a II. melléklet 2. pontjában megadott módszer szerint kell meghatározni, de a 2.2 pont szerinti módszer alkalmazása esetén egy 165 mm-es átmérőjű gömb alkalmazásával.6.17. Rádióvevő és -adó antennák6.17.1. A rádióvevő és -adó antennákat úgy kell a járműre felszerelni, hogy a szabad végüknek, ha ez a gyártó által megadott lehetséges használati helyzetekben az úttest szintjéhez képest 2 méternél alacsonyabban van, egy olyan zónában kell lenniük, amelyet a járműnek a 2.7. pont szerint meghatározott legkülső széleihez képest 10 cm-rel beljebb levő, függőleges helyzetű síkok határolnak be.6.17.2. Továbbá az antennákat úgy kell a járműre felszerelni, valamint a szabad végüket szükség esetén korlátozni, hogy az antennák semmilyen része ne nyúljon túl a járműnek a 2.7.pont szerint meghatározott legkülső szélein.6.17.3. Az antennarúd lekerekítési sugara 2,5 mm-nél kisebb is lehet. Az antenna szabad végét azonban egy eltávolíthatatlan sapkával kell ellátni, amelynek a lekerekítési sugara nem lehet 2,5 mm-nél kisebb.6.17.4. Az antenna befogadó része, a II. melléklet 2. pontjában megadott eljárással meghatározva, nem nyúlhat ki 30 mm-nél nagyobb mértékben. A befogadó részbe beépített erősítővel ellátott antennák esetében azonban 40 mm-es kinyúlás is megengedhető.6.18. Szerelési útmutató6.18.1. A csomagtartókat, síléctartókat, rádióvevő és -adó antennákat – ha ezek önálló műszaki egységként típusjóváhagyást kaptak – csak úgy lehet forgalomba hozni, árusítani vagy megvásárolni, hogy szerelési útmutatót mellékelnek hozzájuk. Az útmutatónak elegendő felvilágosítást kell nyújtania ahhoz, hogy az engedélyezett alkatrészeket az idevágó 5. és 6. pont előírásainak megfelelően fel lehessen szerelni a járműre. A teleszkópantennák használati helyzetét külön meg kell adni."II. MELLÉKLET:A cím új fogalmazása a következő:"ELJÁRÁSOK A KIÁLLÓ RÉSZEK ÉS A NYÍLÁSOK MÉRETEINEK MEGHATÁROZÁSÁRA"Az 1. pont helyébe a következő lép:"1. ELJÁRÁS A SZERKEZET FALAZATÁBAN LEVŐ KORCOLT KÖTÉSEK KINYÚLÁSAI MAGASSÁGÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRA"A jelenlegi 1., 2., 3. és 4. pont számozása 1.1., 1.2., 1.3., és 1.4. pontra változik.Az 1. pont utáni rész az új 2., 3. és 4. ponttal egészül ki:"2. MÓDSZER A KÜLSŐ FELÜLETRE SZERELT ELEMEK KINYÚLÁSA MÉRETÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA.2.1 Egy olyan elem méretét, amely egy domború felületre van felszerelve, meg lehet határozni közvetlen méréssel, vagy pedig az illető elem beépített állapotára vonatkozó, megfelelő metszeti rajz felhasználásával.2.2. Ha egy nem domború felületre felszerelt elem kinyúló részének a méretét egyszerű méréssel nem lehet meghatározni, akkor ez egy 100 mm-es átmérőjű gömb segítségével állapítható meg úgy, hogy a gömb középpontja a felület névleges vonalához képest legfeljebb milyen mértékben kerül távolabb, ha a gömböt folytonos érintkezés mellett a szóban forgó részen végiggörgetjük. A 3. ábra egy példával szemlélteti ezt az eljárást.3. MÓDSZER FÉNYSZÓRÓKERETEK ÉS FÉNYSZÓRÓPEREMEK KINYÚLÁSÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRA3.1. A fényszórókeretnek a fényszóró külső felületéhez viszonyított vízszintes irányú kinyúlását egy 100 mm-es átmérőjű gömb érintési pontjától a 4. ábrán bemutatott módon kell megmérni.4. MÓDSZER EGY NYÍLÁS MÉRETÉNEK, VAGY EGY RÁCS EGYMÁST KÖVETŐ ELEMEI KÖZÖTTI TÁVOLSÁG MEGHATÁROZÁSÁRA4.1. Egy nyílás méreteit vagy egy rács két szomszédos része közti távolságot annak a két síknak a távolsága adja meg, amelyek áthaladnak a gömb érintési pontjain, és merőlegesek az érintési pontokon áthaladó egyenesre. Az 5. és 6. ábra példával szemlélteti ezt az eljárást."A második ábra után a szöveg a következő 1-3. ábrával egészül ki:+++++ TIFF +++++III. MELLÉKLET:A cím helyébe a következő lép:"III. MELLÉKLETMINTA"+++++ TIFF +++++A III. melléklet utáni rész az új IV. mellékletettel egészül ki:"IV. MELLÉKLETMINTA(Legnagyobb méret: A4 - 210 x 297 mm)+++++ TIFF +++++"[1] B = Belgium, D = Németország, DK = Dánia, F = Franciaország, GB = Nagy-Britannia, I = Olaszország, IRL = Írország, L = Luxemburg, NL = Hollandia--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2009/99/EK irányelve ( 2009. augusztus 4.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfacinon hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               5.8.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 203/62

      A BIZOTTSÁG 2009/99/EK IRÁNYELVE

   (2009. augusztus 4.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfacinon hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a klórfacinon.

               (2)

               Az 1451/2007/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a klórfacinon értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusban, azaz rágcsálóirtó szerekben történő felhasználása vonatkozásában.

               (3)

               A tárgyban Spanyolországot jelölték referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2006. január 31-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2009. február 20-án értékelő jelentésben foglalta össze.

               (5)

               A vizsgálatokból úgy tűnik, hogy a rágcsálóirtó szerként felhasznált, klórfacinont tartalmazó biocid termékek – a gyermekeket érintő véletlen balesetektől eltekintve – várhatóan nem jelentenek veszélyt az emberi egészségre. Kockázatot állapítottak meg viszont a közvetve érintett, nem célszervezet állatokat érintően. A klórfacinon azonban jelenleg alapvető fontosságúnak minősül a közegészség és a higiénia szempontjából. Ennek megfelelően indokolt a klórfacinont felvenni az I. mellékletbe, és ezzel biztosítani, hogy a rágcsálóirtó szerként felhasznált, klórfacinont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján lehessen kiadni, módosítani és visszavonni.

               (6)

               Az értékelő jelentés megállapításainak fényében helyénvaló előírni, hogy a klórfacinont tartalmazó, rágcsálóirtó szerként felhasználásra szánt termékek esetében a termékengedélyezés alkalmával különleges kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak. Ezen intézkedések célja, hogy az emberek, a nem célszervezet állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának kockázatát mérsékeljék. Ezért bizonyos korlátozásokat – például a legnagyobb koncentrációt, a hatóanyag használatra nem kész termékekben történő piaci értékesítésének tilalmát és a riasztó anyagok használatát – széleskörűen be kell vezetni, míg más feltételeket a tagállamok az egyedi esettől függően határoznak meg.

               (7)

               A megállapított kockázatok fényében a klórfacinont csak öt évre szabad az I. mellékletbe felvenni, és a 98/8/EK irányelv 10. cikke (5) bekezdése i. pontjának második albekezdésével összhangban összehasonlító kockázatelemzést kell készíteni, mielőtt az I. mellékletbe való felvételét megújítják.

               (8)

               Fontos, hogy ezen irányelv előírásai valamennyi tagállamban egyidejűleg kerüljenek alkalmazásra, mert így biztosítható a forgalomban lévő, klórfacinont tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése.

               (9)

               Egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (10)

               A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket és különösen oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 14. terméktípusba tartozó, klórfacinont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok megfeleljenek a 98/8/EK irányelv előírásainak.

               (11)

               A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2010. június 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek az irányelvnek való megfeleléshez.
   Ezeket a rendelkezéseket 2011. július 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő „12. sz.” bejegyzéssel egészül ki:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító számok

                     A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje
                     (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határidők közül a legkésőbbi)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (1)

                     „12.

                     Klórfacinon

                     Klórfacinon
                     EK-szám: 223-003-0
                     CAS-szám: 3691-35-8

                     978 g/kg

                     2011. július 1.

                     2013. június 30.

                     2016. június 30.

                     14

                     A nem célszervezet állatokra vonatkozó, azonosított kockázatok figyelembevételével a hatóanyagot a 98/8/EK irányelv 10. cikke (5) bekezdése i. pontjának második albekezdésével összhangban összehasonlító kockázatelemzésnek kell alávetni, mielőtt az ebbe a mellékletbe való felvételét megújítják.
                     A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:

                                 1.

                                 A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg az 50 mg/kg arányt, kivéve a nyomjelző porokban, és csak használatra kész termékek engedélyezhetők.

                                 2.

                                 A nyomjelző porként használt termékek csak képzett szakember által történő használatra értékesíthetők.

                                 3.

                                 A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk.

                                 4.

                                 Az emberek, a nem célszervezet állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciója az összes szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevétele és alkalmazása révén minimálisra csökkentendő. Ilyen intézkedések többek között a kizárólag foglalkozásszerű használatra való korlátozás, a csomagolás maximális méretének meghatározása, valamint a jogosulatlan felnyitás ellen védett és biztonsági csalétektartó dobozok használatára vonatkozó kötelezettségek rögzítése.”

         (1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2004/11/EK irányelve (2004. február 11.) az egyes gépjármű-kategóriák sebességkorlátozó készülékeiről vagy az ehhez hasonló sebességkorlátozó fedélzeti rendszereiről szóló 92/24/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0011

Hivatalos Lap L 044 , 14/02/2004 o. 0019 - 0020

		Az Európai Parlament és a Tanács 2004/11/EK irányelve(2004. február 11.)az egyes gépjármű-kategóriák sebességkorlátozó készülékeiről vagy az ehhez hasonló sebességkorlátozó fedélzeti rendszereiről szóló 92/24/EGK tanácsi irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [1],mivel:(1) Intézkedéseket szükséges elfogadni a belső piac jó működésének biztosítása érdekében.(2) A 92/24/EGK tanácsi irányelv [2] a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvvel [3] létrehozott közösségi jóváhagyási eljárás egyedi irányelveinek egyike. A 70/156/EGK irányelvnek a járművekre, járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó rendelkezéseit és fogalommeghatározásait kell tehát alkalmazni ezen irányelvre.(3) A személyszállításra és árufuvarozásra használt, 10 tonnát meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű járművekre szerelt sebességkorlátozó készülékek bizonyítottan kedvező hatást gyakorolnak a közutak biztonságára és csökkentik a baleseteknél bekövetkezett sérülések súlyosságát, miközben a légköri szennyezést és a tüzelőolaj-fogyasztást is csökkentik.(4) A Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelvet [4] kiterjesztették a könnyebb M2 és N2 kategórájú gépjárművekre is. Ennek megfelelően tehát módosítani kell a 92/24/EGK irányelv alkalmazási körét a sebességkorlátozó készülékek szerkezeti jellemzőire tekintettel úgy, hogy az az azonos kategóriájú gépjárművekre is kiterjedjen.(5) A 92/24/EGK irányelvet tehát ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 92/24/EGK irányelv a következőképpen módosul:(1) Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:Ezen irányelv alkalmazásában:- "jármű": az M2, M3, N2 és N3 kategóriába tartozó minden olyan, a 70/156/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott, közúti forgalomban részt vevő gépjármű, amelynek legalább négy kereke van és a tervezett legnagyobb sebessége meghaladja a 25 km/h-t,- "sebességkorlátozó készülék": olyan, az ezen irányelv hatálya alá tartozó járművön alkalmazandó sebességkorlátozó készülék, amelyre a 70/156/EGK irányelv szerinti önálló műszaki egységként típusjóváhagyás adható. A legnagyobb sebességet gyárilag korlátozó rendszereknek, amelyek a jármű tervezésétől fogva eredetileg részei annak, ugyanazon követelményeknek kell eleget tenniük, mint a sebességkorlátozó készülékeknek."(2) Az I. melléklet 1.1. pontja harmadik albekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:"Ezen irányelv célja az N2 és N3 kategóriájú tehergépjárművek, valamint az M2 és M3 kategóriájú személyszállító járművek legnagyobb közúti sebességének egy meghatározott értékre történő korlátozása."2. cikk(1) 2004. november 17-től kezdődően a tagállamok a sebességkorlátozó készülékekre és az ehhez hasonló rendszerekre vonatkozóan:- nem tagadhatják meg egy járműre szerelt sebességkorlátozó készülék vagy sebességkorlátozó fedélzeti rendszer EK- vagy nemzeti típusjóváhagyását,- nem tagadhatják vagy tilthatják meg egy jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy üzembe helyezését, illetve egy járműre szerelt sebességkorlátozó készülék vagy sebességkorlátozó fedélzeti rendszer értékesítését vagy üzembe helyezését,ha a járművek, a sebességkorlátozó készülékek vagy a sebességkorlátozó fedélzeti rendszerek megfelelnek a 92/24/EGK irányelv előírásainak.(2) 2005. január 1-jétől kezdődően a tagállamok a járműre szerelt sebességkorlátozó készülékeket vagy sebességkorlátozó fedélzeti rendszereket érintő indokokkal megtilthatják azon járművek, sebességkorlátozó készülékek vagy sebességkorlátozó fedélzeti rendszerek értékesítését, nyilvántartásba vételét és üzembe helyezését, amelyek nem felelnek meg a 92/24/EGK irányelv előírásainak.3. cikk(1) A tagállamok 2004. november 17. előtt hatályba léptetik és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. E rendelkezéseket 2004. november 18-tól kezdődően alkalmazzák.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.4. cikkEzen irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.5. cikkEzen irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Strasbourgban, 2004. február 11-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] Az Európai Parlament 2003. október 9-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. január 20-i határozata.[2] HL L 129., 1992.5.14., 154. o.[3] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 112., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.[4] HL L 57., 1992.3.2., 27. o. A 2002/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 327., 2002.12.4., 8. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------