title: A Tanács 70/222/EGK irányelve (1970. március 20.) a gépjárművek és pótkocsijuk hátsó rendszámtábláinak elhelyezésére és rögzítésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31970L0222

Hivatalos Lap L 076 , 06/04/1970 o. 0025 - 0026 finn különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0137  dán különkiadás sorozat I fejezet 1970(I) o. 0172  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0137  angol különkiadás sorozat I fejezet 1970(I) o. 0194  - 0195 görög különkiadás: fejezet 13 kötet 1 o. 0091  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0219  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0219

		A Tanács 70/222/EGK irányelve(1970. március 20.)a gépjárművek és pótkocsijuk hátsó rendszámtábláinak elhelyezésére és rögzítésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(70/222/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel azok a műszaki előírások, amelyeknek az egyes országok jogszabályai szerint a gépjárműveknek meg kell felelniük, többek között a hátsó rendszámtáblák elhelyezésére és a rögzítés módjára is vonatkoznak;mivel ezek az előírások tagállamonként eltérőek; mivel ezért szükséges, hogy az összes tagállam a meglévő szabályozása kiegészítéseként vagy azt felváltva ugyanazokat a követelményeket vezesse be, hogy lehetővé tegye különösen a legutóbb a 93/81/EGK bizottsági irányelvvel módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156 EGK irányelvvel [1] meghatározott EGK-típusjóváhagyási eljárás további alkalmazását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában a "jármű" bármely olyan, karosszériával rendelkező vagy nem rendelkező jármű, amelyet közutakon való rendeltetésszerű használatra szántak, rendelkezik legalább négy kerékkel, és legnagyobb tervezett sebessége meghaladja a 25 km/órát, kivéve a sínen közlekedő járműveket, a mezőgazdasági traktorokat és gépeket, valamint a közművek munkagépeit.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg egy járműtípus EGK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását a hátsó rendszámtáblák elhelyezése és az elhelyezés módja miatt, ha ezek eleget tesznek az irányelv mellékletében meghatározott előírásoknak.3. cikkA melléklet rendelkezéseinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében szükséges módosításokat a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i irányelv 13. cikkében meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított tizennyolc hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1970. március 20-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Harmel[1] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. HÁTSÓ RENDSZÁMTÁBLA ELHELYEZÉSÉRE ÉS RÖGZÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ HELY ALAKJA ÉS MÉRETEIAz elhelyezésre és rögzítésre szolgáló hely sík, vagy csaknem sík téglalap alakú felület, amely legalább az alábbi méretekkel rendelkezik:vagy | hosszúság 520 mm |magasság 120 mm |vagy | hosszúság 340 mm |magasság 240 mm |2. A RENDSZÁMTÁBLA ELHELYEZÉSÉRE SZOLGÁLÓ HELY ÉS FELERŐSÍTÉSÉNEK MÓDJAAz elhelyezésre szolgáló helyet úgy kell kialakítani, hogy a szakszerűen felerősített rendszámtábla az alábbi jellemzőkkel rendelkezzen:2.1. A rendszámtábla helyzete a jármű hosszirányú tengelyéhez viszonyítvaA rendszámtábla közepe a jármű hosszirányú szimmetriasíkjához képest nem helyezkedhet el jobbra.A rendszámtábla baloldali széle nem helyezkedhet el attól a függőleges járműsíktól balra, amely párhuzamos a hosszirányú szimmetriasíkkal, és amely érinti a jármű legkülső szélességi pontját.2.2. A rendszámtábla helyzete a jármű hosszirányú szimmetriasíkjához viszonyítvaA rendszámtáblának a jármű hosszirányú szimmetriasíkjához viszonyítva merőlegesen vagy csaknem merőlegesen kell elhelyezkednie.2.3. A rendszámtábla helyzete a függőleges síkhoz viszonyítvaA rendszámtáblának függőlegesen kell elhelyezkednie, ettől legfeljebb 5° eltérés engedélyezett. Amennyiben a jármű alakja miatt szükséges, a rendszámtábla a függőlegeshez viszonyítva megdönthető, mégpedig:2.3.1. legfeljebb 30°-kal, ha a számozott hordozó oldal felfelé döntött, és ha a rendszámtábla felső széle és az úttest közötti távolság nem több, mint 1,20 m;2.3.2. legfeljebb 15°-kal, ha a számozott oldal lefelé döntött, és ha a rendszámtábla felső széle és az úttest közötti távolság több, mint 1,20 m.2.4. A rendszámtábla távolsága a talajszinttőlA rendszámtábla alsó széle és a talajszint közötti távolság legalább 0,30 m; a rendszámtábla felső széle és a talajszint közötti távolság nem lehet több, mint 1,20 m. Amennyiben ez az utóbbi rendelkezés a gyakorlatban nem tartható be, a távolság 1,20 m-nél nagyobb is lehet, de akkor ehhez az értékhez olyan közel kell elhelyezkednie, amennyire ezt a jármű szerkezeti jellemzői lehetővé teszik, és semmiképp nem lépheti túl a 2 m-t.2.5. Térbeli láthatósági feltételekA rendszámtáblának az alábbi négy sík által határolt teljes térben felismerhetőnek kell lennie: a rendszámtábla két oldalsó széle által határolt két függőleges sík, amelyek a jármű hosszirányú szimmetriasíkjával kifelé 30°-os szöget zárnak be; a rendszámtábla felső széle által határolt sík, amely a vízszintes síkkal felfelé 15°-os szöget zár be; és a rendszámtábla alsó széle által határolt vízszintes sík (ha a rendszámtábla felső széle és a talajszint közötti távolság több, mint 1,20 m, akkor az utóbbi sík a vízszintes síkkal lefelé 15°-os szöget zár be).2.6. A rendszámtábla talajszinttől mért távolságának megállapításaA 2.3., 2.4. és 2.5. pontban megadott távolságokat terheletlen járművön kell mérni.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1988. május 3.) a szarvasmarhafélék, a sertések és a friss hús harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988L0289

Hivatalos Lap L 124 , 18/05/1988 o. 0031 - 0032 finn különkiadás fejezet 3 kötet 26 o. 0177  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 26 o. 0177

		A Tanács irányelve(1988. május 3.)a szarvasmarhafélék, a sertések és a friss hús harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról(88/289/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a legutóbb a 87/64/EGK irányelvvel [4] módosított 72/462/EGK irányelv [5] állapította meg a szarvasmarhafélék, a sertések és a friss hús harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó és egészségügyi és állat-egészségügyi ellenőrzések követelményeit;mivel a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákró1 szóló, 1964. június 26-i 64/433/EGK tanácsi irányelvet [6] a 88/288/EGK irányelv [7] módosította a vágási melléktermékek és belsőségek kereskedelme és azon lehetőség vonatkozásában, hogy a levágást megelőző és levágást követő vizsgálatok keretében a sajátos helyi viszonyok számításba vételére egyéb vizsgálatokat is elfogadjanak; ugyanakkor a 64/433/EGK irányelv által nyújtott egészségügyi garanciákat a harmadik országokból származó behozatalra is érvényesíteni szükséges,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 72/462/EGK irányelv az alábbiak szerint módosul:1. A 4. cikk (1) bekezdésének második mondata helyébe a következők lépnek:"A 30. cikkben megállapított eljárás alapján meghatározandó részletes végrehajtási utasításoknak megfelelően a Bizottság módosíthatja, illetve kiegészítheti e jegyzéket vagy jegyzékeket, az 5. cikkben előírt ellenőrzések eredményével összhangban, amelyekről mindenekelőtt a tagállamokat tájékoztatta.Nehézségek esetén az ügyet a 29. cikkben megállapított eljárással összhangban a bizottság elé kell utalni.A Tanács a Bizottság jelentése alapján 1990. január 1. előtt felülvizsgálja e rendelkezéseket."2. A 17. cikk (2) bekezdésének b) és d) pontja a következő mondattal egészül ki:"A 29. cikkben megállapított eljárással összhangban további követelményekről lehet határozni, amely igazodik a név szerint meghatározott országokban az emberi egészséget veszélyeztető egyes betegségek tekintetében fennálló különleges helyzethez."3. A 18. cikk (1) bekezdése b) pontjának első mondata helyébe az alábbi rendelkezés lép:"b) a vágóhidakról szarvasmarhából származó negyednél kisebb darabok, csontozott hús, vágási melléktermék és belsőség vagy szeletelt máj.… (a fennmaradó rész változatlan)…".4. A 18. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:"(4) A Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel dönthet a szarvasmarhaféléktől eltérő állatfajok szeletelt májának behozataláról."5. A 20. cikk (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:"b) friss hús:i. olyan állatokból származik, amelyeknek a 81/602/EGK és 88/146/EGK [8] alapján tiltott hormonális anyagokat adtak;ii. amely a 81/602/EGK irányelv 4. cikkének és a 85/649/EGK irányelv 2. és 7. cikkében meghatározott kivételekkel összhangban engedélyezett hormonhatású anyagok szermaradványait, antibiotikumok, peszticidek vagy más anyagok szermaradványait tartalmazza…(a fennmaradó rész változatlan).…"2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. január 1-jéig megfeleljenek, és erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1988. május 3-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Bangemann[1] HL C 276., 1986.11.1., 11. o.[2] HL C 156., 1987.6.15., 190. o.[3] HL C 68., 1987.3.16., 2. o.[4] HL L 34., 1987.2.5., 52. o.[5] HL L 302., 1972.12.31., 28. o.[6] HL 121., 1964.7.29., 2012/64. o.[7] HL L 124., 1988.5.18., 28. o.[8] HL L 70., 1988.3.16., 16. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2012/17/EU irányelve ( 2012. június 13. ) a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               16.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 156/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2012/17/EU IRÁNYELVE
   (2012. június 13.)
   a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A belső piac kínálta lehetőségeket kihasználva a vállalkozások egyre inkább országhatárokon túlra terjeszkednek. A határokon átnyúló csoportokban, valamint számos átalakulási műveletben – egyesülésekben és szétválásokban – különböző tagállamokból származó cégek érintettek. Következésképp határokon átnyúló összefüggésben egyre növekszik a céginformációkhoz való hozzáférés iránti igény. A vállalatokról szóló hivatalos információk azonban nem mindig érhetők el könnyen határokon átnyúló alapon.

               (2)

               A valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről szóló, 1989. december 21-i 89/666/EGK tanácsi irányelv (3) (tizenegyedik tanácsi irányelv) megállapítja, hogy melyek azok az adatok és okiratok, amelyeket a vállalatoknak a fióktelepük nyilvántartásában közzé kell tenniük. A nyilvántartásokra azonban nem vonatkozik olyan jogi kötelezettség, miszerint a külföldi fióktelepekkel kapcsolatos adatok cseréjét le kellene bonyolítaniuk. Ez jogbizonytalanságot eredményez a harmadik felek számára, mivel a cégnek a nyilvántartásból való törlése ellenére a fióktelepei tovább működhetnek.

               (3)

               Az olyan műveletek, mint például a határokon átnyúló egyesülések, szükségessé tették a cégnyilvántartások napi szintű együttműködését. A tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében a nyilvántartások kötelesek határokon átnyúlóan együttműködni. Nincsenek azonban kialakult kommunikációs csatornák, amelyek felgyorsíthatnák az eljárásokat, segíthetnének leküzdeni a nyelvi akadályokat, és fokoznák a jogbiztonságot.

               (4)

               Az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) többek között biztosítja, hogy a nyilvántartásban tárolt okiratok és adatok papíron és elektronikus úton is hozzáférhetőek legyenek. Mindazonáltal a polgároknak és vállalkozásoknak a nyilvántartásokban történő kereséseket még mindig országonként kell végrehajtaniuk, különösen, mivel a nyilvántartások közötti jelenlegi önkéntes együttműködés nem bizonyult elégségesnek.

               (5)

               Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény megállapította, hogy a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolását célzó intézkedésre van szükség ahhoz, hogy egy sokkal inkább vállalkozásbarát jogi és pénzügyi környezet jöjjön létre. Az összekapcsolásnak az adminisztratív terhek csökkentése és a jogbiztonság növelése, és így a globális gazdasági és pénzügyi válságból való kilábalás segítése révén hozzá kell járulnia az európai vállalkozások versenyképességének fokozásához, amely egyike az Európa 2020 menetrend prioritásainak. Az információs és kommunikációs technológia innovációinak alkalmazása révén a nyilvántartások közötti határokon átnyúló kommunikációt is javítania kell.

               (6)

               A Tanácsnak a cégnyilvántartások összekapcsolásáról szóló, 2010. május 25-i következtetései megerősítették, hogy a társaságokra vonatkozó naprakész és megbízható információkhoz való hozzáférés javítása megerősíthetné a piacba vetett bizalmat, elősegíthetné a gazdaság élénkítését és növelhetné az európai vállalkozások versenyképességét.

               (7)

               Az Európai Parlament a cégnyilvántartások összekapcsolásáról szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalásában (6) hangsúlyozta, hogy az Európai Gazdasági Térség további integrációját szolgáló projekt előnyei csak akkor aknázhatók ki, ha valamennyi tagállam részt vesz a hálózatban.

               (8)

               Az európai e-igazságszolgáltatással kapcsolatos többéves cselekvési terv (2009–2013) (7) keretében létrejön az európai igazságügyi portál (a továbbiakban: a portál), mint a jogi információk, bírósági és közigazgatási intézmények, nyilvántartások, adatbázisok és egyéb szolgáltatások egységes európai elektronikus hozzáférési pontja, és a cselekvési terv lényeges elemként tekint a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolására.

               (9)

               A cégekre és a más tagállamokban nyitott fióktelepeikre vonatkozó információkhoz való határokon átnyúló hozzáférés csak akkor javítható, ha valamennyi tagállam elkötelezi magát a nyilvántartások közötti elektronikus kommunikáció lehetővé tétele mellett, és standardizált módon – azonos tartalommal és interoperábilis technológiák segítségével – továbbítja az információkat azok egyéni felhasználóinak az Unió egész területén. A nyilvántartások e kölcsönös átjárhatóságát a tagállamok szolgáltatást nyújtó nyilvántartásai (a továbbiakban: a nemzeti nyilvántartások) révén kell biztosítani, amelyeknek az európai központi platformhoz (a továbbiakban: a platform) interfészeket kell alkotniuk. A platformnak egy szolgáltatásokat is magában foglaló, központosított információtechnológiai eszköztárnak kell lennie, és közös interfészt kell alkotnia. Valamennyi nemzeti nyilvántartásnak ezt a közös interfészt kell használnia. A platformnak olyan szolgáltatásokat is kell nyújtania, amelyek interfészt képeznek az európai elektronikus elérési pontként szolgáló portálhoz, valamint a tagállamok által saját döntésük alapján létrehozott elérési pontokhoz. A platform kizárólag a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló eszköznek tekintendő, nem pedig jogi személyiséggel rendelkező, különálló szervnek. A platformnak egyedi azonosítók alapján képesnek kell lennie arra, hogy az egyes tagállami nyilvántartásokban szereplő információkat szabványos üzenetformátumban (a számítástechnikai rendszerek között továbbított üzenetek elektronikus formátumában, pl.: xml) és az érintett nyelvi változatban továbbítsa a többi tagállam megfelelő nyilvántartásaiba.

               (10)

               Ennek az irányelvnek nem célja, hogy a vállalatokról érdemi információkat tároló központi nyilvántartási adatbázist hozzon létre. A központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolására szolgáló rendszer (a továbbiakban: a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer) végrehajtási szakaszában kizárólag a platform helyes működéséhez szükséges adatokat kell meghatározni. Ezen adatok többek között működési adatokat, szótárakat és glosszáriumokat foglalnak magukban. Az adatok meghatározásánál figyelembe kell venni a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer hatékony működése biztosításának szükségességét is. Ezen adatokat arra a célra kell felhasználni, hogy a platform képes legyen a funkciói ellátására, és azokat soha nem szabad a nyilvánosság számára közvetlen formában hozzáférhetővé tenni. Ezenfelül a platform nem módosíthatja a vállalatokra vonatkozóan a nemzeti nyilvántartásokban tárolt, illetve a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül továbbított adatok tartalmát.

               (11)

               Mivel ezen irányelvnek nem célja a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek nemzeti rendszereinek összehangolása, nem kötelezi a tagállamokat belső nyilvántartási rendszereik megváltoztatására, különösen azok irányítása, az adatok tárolása, a felszámított díjak, valamint a nemzeti szintű felhasználásra szánt információk használata és közzététele tekintetében.

               (12)

               Ezen irányelv keretében a portál kezeli majd – a platform felhasználásával – a vállalatokkal és más tagállamokban nyitott fióktelepeikkel kapcsolatosan a nemzeti nyilvántartásokban tárolt információk egyéni felhasználók által benyújtott lekérdezéseit. Ez lehetővé teszi majd a találatok megjelenítését a portálon, ideértve a megadott információt felsoroló magyarázó címkéket az Unió valamennyi hivatalos nyelvén. Emellett a harmadik felek más tagállamokban való védelmének javítása érdekében a portálon szintén elérhetővé kell tenni a 2009/101/EK irányelvvel összhangban a tagállamok által elfogadott jogszabályok értelmében hozzáférhetővé tett okiratok és adatok jogi értékére vonatkozó alapvető információkat.

               (13)

               A tagállamoknak létre kell tudni hozniuk egy vagy több opcionális elérési pontot, aminek hatása lehet a platform használatára és működésére. Ezért a Bizottságot értesíteni kell ezek létrehozásáról, valamint a működésüket érintő bármely jelentős változásról, így elsősorban működésük megszüntetéséről. Ez az értesítés semmilyen módon nem korlátozhatja a tagállamoknak az opcionális elérési pontok létrehozására és működtetésére irányuló hatáskörét.

               (14)

               A vállalatoknak és más tagállamokban nyitott fióktelepeiknek rendelkezniük kell egy egyedi azonosítóval, amely az Unión belül lehetővé teszi egyértelmű azonosításukat. Az azonosító a nyilvántartások közötti, a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül történő kommunikációra szolgál. Ezért a vállalatok és fióktelepek nem kötelezhetők arra, hogy feltüntessék az egyedi azonosítót a 89/666/EGK és a 2009/101/EK irányelvben említett üzleti levelezésben és megrendelőlapokon. Saját kommunikációs céljaikra továbbra is nemzeti nyilvántartási számukat kell használniuk.

               (15)

               Lehetővé kell tenni egyértelmű kapcsolat létrehozását a vállalat nyilvántartása és a vállalat más tagállamokban nyitott fióktelepei nyilvántartásai között az adott vállalattal szembeni esetleges felszámolási vagy fizetésképtelenségi eljárás megindítására és lezárására vonatkozó információk, valamint – amennyiben az a vállalat nyilvántartása szerinti tagállamban jogkövetkezményekkel jár – a vállalat nyilvántartásból történő törlésére vonatkozó információk cseréje révén. Miközben a tagállamoknak meg kell hagyni a döntés szabadságát a tekintetben, hogy mely eljárásokat követik a területükön nyilvántartásba vett fióktelepekkel kapcsolatban, legalább azt biztosítaniuk kell, hogy a megszűnt vállalatok fióktelepeit – adott esetben az érintett fiókteleppel szembeni felszámolási eljárást követően – késedelem nélkül töröljék a nyilvántartásból. Ez a kötelezettség nem vonatkozhat a nyilvántartásból ugyan törölt, de jogutóddal rendelkező vállalatok fióktelepeire, amely helyzet például a vállalat jogi formájának megváltozásával, egyesülés, szétválás, illetve a székhely határon átnyúló áthelyezése esetén állhat elő.

               (16)

               Ezen irányelv nem alkalmazandó arra a fióktelepre, amelyet egy tagállamban olyan társaság alapított, amely nem tartozik egy tagállam jogának hatálya alá, összhangban a 89/666/EGK irányelv 7. cikkének rendelkezéseivel.

               (17)

               A 2005/56/EK irányelvet módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvántartások közötti kommunikáció a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül történjen.

               (18)

               A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nyilvántartásokba a vállalatokról bevitt adatokban beállt bármely változás esetén az adatot indokolatlan késedelem nélkül naprakésszé tegyék. A frissítéseket rendszerint a változásokkal kapcsolatos teljes dokumentáció kézhezvételétől számított 21 napon belül kell közzétenni, a nemzeti jogszabályok szerinti jogszerűségi ellenőrzés esetén is. Ezt a határidőt úgy kell értelmezni, hogy a tagállamoknak ésszerű erőfeszítéseket kell tenniük az irányelvben meghatározott határidő betartása érdekében. Ez a határidő a vállalatok által minden pénzügyi évben kötelezően benyújtandó pénzügyi beszámolók tekintetében nem alkalmazható. Ezt a kivételt a nemzeti nyilvántartásoknak a jelentéstételi időszakokban jelentkező túlterheltsége teszi indokolttá. A huszonegy napos határidőt vis maior esetén a valamennyi tagállamban hatályos általános jogi alapelvekkel összhangban fel kell függeszteni.

               (19)

               Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a platformot harmadik félen keresztül építi ki és/vagy működteti, akkor ennek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (8) összhangban kell történnie. A tagállamokat e folyamatba a megfelelő mértékben be kell vonni azáltal, hogy a közbeszerzési eljárásra alkalmazandó műszaki leírásokat a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 5. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén megállapítják.

               (20)

               Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a platformot harmadik félen keresztül működteti, biztosítani kell a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer szolgáltatásnyújtásának folytonosságát, valamint a platform működésének megfelelő közfelügyeletét. A 182/2011/EU rendelet 5. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén a platform működési irányítására vonatkozóan részletes szabályokat kell elfogadni. A tagállamoknak a rendszer egészének működtetésében való részvételét minden esetben biztosítani kell azáltal, hogy a Bizottság és a tagállamok képviselői rendszeresen egyeztetnek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer működésével és jövőbeli fejlesztéseivel kapcsolatos kérdésekről.

               (21)

               A központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása szükségessé teszi a különböző műszaki jellemzőkkel rendelkező nemzeti rendszerek összehangolását. Ez olyan műszaki intézkedések és előírások kidolgozását követeli meg, amelyek figyelembe veszik a nyilvántartások közötti különbségeket. Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az említett műszaki és működtetési kérdések rendezése céljából. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendelet 5. cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell gyakorolni.

               (22)

               Ez az irányelv nem korlátozhatja a tagállamok azon jogát, hogy a vállalatokra vonatkozó információknak a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül történő beszerzéséért díjat számítsanak fel, amennyiben a díjfelszámítást a nemzeti jog előírja. Ezért a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer tekintetében megállapított technikai intézkedéseknek és előírásoknak lehetővé kell tenniük a fizetési feltételek megállapítását. E tekintetben ez az irányelv nem irányozhat elő semmilyen konkrét technikai megoldást, mivel a fizetési feltételeket a végrehajtási jogi aktusok elfogadásának szakaszában kell meghatározni, a széles körben hozzáférhető online fizetési lehetőségek figyelembevételével.

               (23)

               Kívánatos lehet harmadik országok számára, hogy a jövőben részt vehessenek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerben.

               (24)

               A nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer igazságos finanszírozása érdekében, mind az Uniónak, mind tagállamainak részt kell vennie a rendszer finanszírozásában. A tagállamoknak kell viselniük a nemzeti nyilvántartásaiknak a fenti rendszerhez való hozzáigazításával járó költségeket, míg a központi elemeket – a platformot és az európai elektronikus elérési pontként szolgáló portált – az Unió általános költségvetésének megfelelő költségvetési sorából kell finanszírozni. Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vállalatokra vonatkozó információk beszerzéséért fizetendő díjak kiszabása tekintetében. Ez nem érinti annak lehetőségét, hogy a nemzeti nyilvántartások díjkötelesek legyenek, hanem adott esetben a platform fenntartásának és működtetésének társfinanszírozását biztosító kiegészítő díj bevezetésével járhat. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

               (25)

               A személyes adatok feldolgozására, beleértve a személyes adatok tagállamokon belüli elektronikus továbbítását is, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) alkalmazandó. A személyes adatoknak a tagállamok nyilvántartásai, a Bizottság, illetve adott esetben a platform működtetésében részt vevő harmadik felek általi bármilyen feldolgozásának e jogi aktusoknak megfelelően kell történnie. A nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerhez kapcsolódóan elfogadandó végrehajtási jogi aktusoknak adott esetben biztosítaniuk kell ezt a megfelelést, különösen az érintett résztvevők feladatainak és felelősségi körének, valamint a rájuk alkalmazandó szervezeti és technikai szabályoknak a meghatározása révén.

               (26)

               Ahhoz, hogy a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer működésbe léphessen, a tagállamoknak végre kell hajtaniuk a szükséges kiigazításokat, különösen azáltal, hogy kidolgoznak egy interfészt, amely az egyes nyilvántartásokat a platformhoz kapcsolja. Ezért ennek az irányelvnek a tagállamok számára az átültetés, valamint a rendszer technikai működtetésére vonatkozó rendelkezések alkalmazása tekintetében egy későbbi határidőt kell megállapítania. A határidő lejárta előtt a Bizottságnak el kell fogadnia a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer tekintetében megállapított technikai intézkedésekre és előírásokra vonatkozó valamennyi végrehajtási jogi aktust. Az irányelvnek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer műszaki üzemeltetésére vonatkozó rendelkezései átültetésére és alkalmazására meghatározott határidőnek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a tagállamok elvégezhessék az ahhoz szükséges jogi és technikai kiigazításokat, hogy a rendszer ésszerű időkereten belül teljesen működőképessé válhasson.

               (27)

               A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (12) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

               (28)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és megfelel az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveknek, különös tekintettel az Alapjogi Charta 8. cikkére, amelynek értelmében mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez.

               (29)

               Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a céginformációkhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítását, annak biztosítását, hogy a fióktelepek nyilvántartásában naprakész információkat tároljanak, valamint a határokon átnyúló nyilvántartási eljárásokban a nyilvántartások közötti egyértelmű kommunikációs csatornák létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke és hatásai miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (30)

               A 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (31)

               Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáció a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént; a biztos 2011. május 6-án nyilvánított véleményt (13),

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 89/666/EGK irányelv módosítása
   A 89/666/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               az 1. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
               „(3)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett okiratokat és adatokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 4a. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott, a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolására szolgáló rendszeren (a továbbiakban: a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer) keresztül. Az említett irányelv 3b. cikke és 3c. cikkének (1) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.
               (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a fióktelepek egyedi azonosítóval rendelkezzenek, amely lehetővé teszi egyértelmű azonosításukat a nyilvántartások között a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül történő kommunikáció során. Ez az egyedi azonosító magában foglalja legalább a nyilvántartás szerinti tagállamnak, a származás helye szerinti nemzeti nyilvántartásnak és a fióktelep e nyilvántartásban szereplő számának azonosítását lehetővé tévő elemeket, valamint, adott esetben, az azonosítási hibák elkerülésére szolgáló jellemzőket.

               2.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „5a. cikk
               (1)   A társaság nyilvántartásában a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül haladéktalanul hozzáférhetővé kell tenni az adott vállalattal szembeni esetleges felszámolási vagy fizetésképtelenségi eljárás megindítására és lezárására vonatkozó információk, valamint – amennyiben az a vállalat nyilvántartása szerinti tagállamban jogkövetkezményekkel jár – a vállalat nyilvántartásból történő törlésére vonatkozó információkat.
               (2)   A fióktelep nyilvántartásában a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül biztosítani kell az (1) bekezdésben említett információ késedelem nélküli fogadását.
               (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információcsere a nyilvántartások számára ingyenes.
               (4)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információk beérkezését követően alkalmazandó eljárást a tagállamok határozzák meg. Ennek az eljárásnak biztosítania kell, hogy amennyiben egy társaság megszűnt, vagy a nyilvántartásból egyéb okból törölték, annak fióktelepeit indokolatlan késedelem nélkül szintén töröljék a nyilvántartásból.
               (5)   A (4) bekezdés második mondata nem vonatkozik a nyilvántartásból az érintett társaság jogi formájának megváltozása, egyesülés, szétválás, illetve a székhely határon átnyúló áthelyezése miatt törölt vállalatok fióktelepeire.”

               3.

               A szöveg a következő szakasszal egészül ki:
               „IIIA.   SZAKASZ

                  ADATVÉDELEM

               11a. cikk
               A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben végzett feldolgozására a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanács irányelv (15) alkalmazandó.

         2. cikk
   A 2005/56/EK irányelv módosítása
   A 2005/56/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „13. cikk
               Bejegyzés
               Azt, hogy az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) 3. cikkével összhangban milyen formában kell közzétenni a határokon átnyúló egyesülés lezárulását azon közhitelű nyilvántartásban, amelynél az egyesülésben részt vevő minden egyes társaság okiratait letétbe kellett helyezni, annak a tagállamnak a joga határozza meg – az adott állam területe vonatkozásában –, amelynek joghatósága alá az egyesülő társaságok tartoznak.
               A nyilvántartás, amelybe a határokon átnyúló egyesülés útján létrejövő társaságot bejegyzik, a 2009/101/EK irányelv 4a. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott, a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül haladéktalanul értesíti a határokon átnyúló egyesülés létrejöttéről azt a nyilvántartást, amelynél az egyesülő társaságok okiratait letétbe kellett helyezni. A korábbi bejegyzést – adott esetben – legkorábban ezen értesítés beérkezésekor kell törölni.

               2.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „17a. cikk
               Adatvédelem
               A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben végzett feldolgozására a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanács irányelv (17) alkalmazandó.

         3. cikk
   A 2009/101/EK irányelv módosítása
   A 2009/101/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „2a. cikk
               (1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2. cikkben említett okiratokat és adatokat érintő bármely változás bejegyzésre kerüljön a 3. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett megfelelő nyilvántartásba, és rendes esetben az e változásokkal kapcsolatos teljes dokumentáció kézhezvételét követő huszonegy napon belül – amely időtartamnak magában kell foglalnia adott esetben az aktába való felvételre vonatkozó nemzeti jogszabályokban megkövetelt jogszerűségi ellenőrzést is – a 3. cikk (3) és (5) bekezdésével összhangban közzétételre kerüljön.
               (2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik az irányelv 2. cikkének f) pontjában említett pénzügyi beszámolókra.”

               2.

               A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
               „A tagállamok biztosítják, hogy a társaságok egyedi azonosítóval rendelkezzenek, amely lehetővé teszi egyértelmű azonosításukat a nyilvántartások között a 4a. cikk (2) bekezdésével összhangban létrehozott, a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolására szolgáló rendszeren (a továbbiakban: a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer) keresztül történő kommunikáció során. Ez az egyedi azonosító magában foglalja legalább a nyilvántartás szerinti tagállamnak, a származás helye szerinti nemzeti nyilvántartásnak, és a vállalat e nyilvántartásban szereplő számának azonosítását lehetővé tévő elemeket, valamint, adott esetben, az azonosítási hibák elkerülésére szolgáló jellemzőket.”

               3.

               A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
               „3a. cikk
               (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jogszabály rendelkezéseit elmagyarázó egyértelmű és naprakész információ álljon rendelkezésre, amely alapján a harmadik felek a 3. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének megfelelően hivatkozhatnak a 2. cikkben említett adatokra és valamennyi okirattípusra.
               (2)   A tagállamok az európai igazságügyi portálon (a továbbiakban: a portál) közzéteendő információkat a portál szabályaival és technikai követelményeivel összhangban rendelkezésre bocsátják.
               (3)   A Bizottság ezt az információt az Unió minden hivatalos nyelvén közzéteszi a portálon.
               3b. cikk
               (1)   A 2. cikkben említett okiratok és adatok elektronikus másolatát nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül.
               (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2. cikkben említett okiratok és adatok szabványos üzenetformátumban hozzáférhetőek legyenek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül, és elektronikus eszközökkel elérhetők legyenek. A tagállamok ezen túlmenően az adattovábbítás biztonsága minimális szabványainak betartását is garantálják.
               (3)   A Bizottság az Unió minden hivatalos nyelvén rendelkezésre álló keresőszolgáltatást biztosít a tagállamokban nyilvántartásba vett társaságokra vonatkozóan annak érdekében, hogy a portálon keresztül hozzáférhetővé tegye a következőket:

                           a)

                           a 2. cikkben említett okiratok és adatok;

                           b)

                           az adatokat és az okiratok típusait felsoroló, az Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhető magyarázó címkék.

                     3c. cikk
               (1)   A 2. cikkben említett okiratoknak és adatoknak a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül való beszerzéséért felszámított díj nem lépheti túl azok adminisztratív költségét.
               (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a következőkre vonatkozó adatok díjmentesen hozzáférhetők legyenek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül:

                           a)

                           a társaság neve és jogi formája;

                           b)

                           a társaság székhelye és a nyilvántartása szerinti tagállam; valamint

                           c)

                           a társaság nyilvántartási száma.

                     A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezeken az adatokon kívül további okiratokat és adatokat is díjmentesen hozzáférhetővé tesznek.
               3d. cikk
               (1)   A társaság nyilvántartásában a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül haladéktalanul hozzáférhetővé kell tenni az adott vállalattal szembeni esetleges felszámolási vagy fizetésképtelenségi eljárás megindítására és lezárására vonatkozó információk, valamint – amennyiben az a vállalat nyilvántartása szerinti tagállamban jogkövetkezményekkel jár – a vállalat nyilvántartásból történő törlésére vonatkozó információkat.
               (2)   A fióktelep nyilvántartásában a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül biztosítani kell az (1) bekezdésben említett információ késedelem nélküli fogadását.
               (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információcsere a nyilvántartások számára ingyenes.”

               4.

               A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
               „4a. cikk
               (1)   Létrejön az európai központi platform (a továbbiakban: a platform).
               (2)   A nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer a következőkből áll:

                           —

                           a tagállami nyilvántartások,

                           —

                           a platform,

                           —

                           a portál, amely európai elektronikus elérési pontként szolgál.

                     (3)   A tagállamok a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren belül a platform segítségével biztosítják nyilvántartásaik kölcsönös átjárhatóságát.
               (4)   A tagállamok opcionális elérési pontokat alakíthatnak ki a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerhez. Az ilyen elérési pontok kialakításáról, valamint a működésüket érintő bármely jelentős változásokról indokolatlan késedelem nélkül értesítik a Bizottságot.
               (5)   A nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerből származó információhoz való hozzáférést a portál és a tagállamok által saját hatáskörben létrehozott elérési pontok biztosítják.
               (6)   A nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozása nem érinti a tagállamok között a társaságokkal kapcsolatos információcserére vonatkozóan kötött, meglévő kétoldalú megállapodásokat.
               4b. cikk
               (1)   A Bizottság meghatározza, hogy a platformot saját eszközeivel vagy egy általa választott harmadik fél által építi-e ki és/vagy működteti-e.
               Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a platformot harmadik félen keresztül építi ki és/vagy működteti, a harmadik fél kiválasztásának, valamint a kiválasztott harmadik féllel kötött megállapodás Bizottság általi végrehajtásának az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (18) összhangban kell történnie.
               (2)   Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a platformot harmadik félen keresztül építi ki, végrehajtási jogi aktusok formájában dönt a közbeszerzési eljárásra alkalmazandó műszaki leírásokról és az érintett harmadik féllel kötendő megállapodás időtartamáról.
               (3)   Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a platformot harmadik félen keresztül működteti, végrehajtási jogi aktusok formájában elfogadja a platform működési irányítására vonatkozó részletes szabályokat.
               A platform működési irányítása különösen az alábbiakra terjed ki:

                           —

                           a platform működésének felügyelete,

                           —

                           a platform felhasználásával megosztott és kicserélt adatok biztonsága és védelme,

                           —

                           a tagállami nyilvántartások és az érintett harmadik fél közötti kapcsolatok koordinálása.

                     A platform működésének felügyeletét a Bizottság végzi.
               (4)   A (2) és (3) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 4e. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
               4c. cikk
               A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az alábbiakat:

                           a)

                           az elektronikus úton történő kommunikáció módszereit meghatározó műszaki leírás a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer alkalmazásában;

                           b)

                           a kommunikációs protokollok műszaki leírása;

                           c)

                           azon technikai intézkedések, amelyek biztosítják az informatikai biztonsági minimumkövetelmények betartását a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerben való információáramlás és -megosztás tekintetében;

                           d)

                           a társaság nyilvántartása és a fióktelep nyilvántartása közötti, ezen irányelv 3d. cikkében és a valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről szóló, 1989. december 21-i 89/666/EGK tizenegyedik tanácsi irányelv (19) 5a. cikkében említett információcsere módszerét meghatározó műszaki leírás;

                           e)

                           az ezen irányelv 3d. cikkében, a 89/666/EGK irányelv 5a. cikkében, valamint a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 13. cikkében említett, a nyilvántartások közötti információcsere céljából továbbított adatok részletes listája;

                           f)

                           a nyilvántartások, a platform és a portál közötti információcsere céljára használt szabványos üzenetformátum szerkezetét meghatározó műszaki leírás;

                           g)

                           a platform feladatainak elvégzéséhez szükséges adatokat és ezen adatok tárolásának, felhasználásának és védelmének módszerét meghatározó műszaki leírás;

                           h)

                           a nyilvántartások közötti kommunikációhoz szükséges egyedi azonosító szerkezetét és használatát meghatározó műszaki leírás;

                           i)

                           a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer üzemeltetésének műszaki módszereit az információk terjesztése és cseréje tekintetében meghatározó leírás, valamint a platform által nyújtott informatikai szolgáltatásokra vonatkozó leírás, biztosítva a megfelelő nyelvi változatban történő üzenettovábbítást;

                           j)

                           a portál által nyújtott keresőszolgáltatásra vonatkozó feltételek;

                           k)

                           a fizetési módok, figyelembe véve a rendelkezésre álló fizetési lehetőségeket, például az online fizetést;

                           l)

                           a 2. cikkben említett adatokat és az okirattípusokat felsoroló magyarázó címkék részletei;

                           m)

                           a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer által biztosított szolgáltatások elérhetőségének műszaki feltételei;

                           n)

                           az opcionális elérési pontoknak a platformhoz való csatlakoztatására vonatkozó eljárás és műszaki előírások.

                     Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 4e. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
               A Bizottság 2015. július 7-ig elfogadja ezeket a végrehajtási jogi aktusokat.
               4d. cikk
               (1)   A platform létrehozását és jövőbeli fejlesztését, valamint a portál ezen irányelvből eredő kiigazításait az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni.
               (2)   A platform karbantartását és működtetését az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni, valamint társfinanszírozására felhasználhatók a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerhez való hozzáférésért az egyéni felhasználóktól beszedett díjak. Ez a bekezdés nem érinti a tagállami szinten beszedett díjakat.
               (3)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában, a 13a. cikkel összhangban döntést hozhat arról, hogy indokolt-e a platform díjkivetés útján való társfinanszírozása, és ha igen, meghatározhatja az egyéni felhasználóktól a (2) bekezdéssel összhangban beszedett díjakat.
               (4)   A (2) bekezdéssel összhangban felszámított díjak nem érintik a tagállamok által a 3c. cikk (1) bekezdésében említett okiratok és adatok beszerzéséért esetlegesen felszámított díjakat.
               (5)   A (2) bekezdéssel összhangban megállapított díjakat nem lehet felszámítani a 3c. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok beszerzéséért.
               (6)   Az egyes tagállamok viselik nemzeti nyilvántartásaik ezen irányelvből eredő kiigazításának költségeit, valamint karbantartási és működési költségeit.
               4e. cikk
               1.   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) értelmében vett bizottságnak minősül.
               2.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

               5.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „7a. cikk
               A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben végzett feldolgozására a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanács irányelv (22) alkalmazandó.

               6.

               A szöveg a következő fejezettel egészül ki:
               „4A.   FEJEZET

                  FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

               13a. cikk
               (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
               (2)   A Bizottság a 4d. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.
               (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4d. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
               (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
               (5)   A 4d. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.”

         4. cikk
   Jelentés és rendszeres párbeszéd
   (1)   A Bizottság legkésőbb öt évvel az 5. cikk (2) bekezdésében említett rendelkezések alkalmazására megállapított végső határidőt követően jelentést tesz közzé a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer működésével kapcsolatban, amelyben különösen műszaki és pénzügyi szempontból vizsgálja meg a rendszer működését.
   (2)   A jelentéshez adott esetben az irányelv módosítására irányuló javaslatot mellékel.
   (3)   A Bizottság és a tagállamok képviselői bármely erre alkalmas fórumot igénybe véve rendszeresen megvitatják az irányelv hatálya alá tartozó kérdéseket.
   5. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok elfogadják, kihirdetik és alkalmazzák azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek 2014. július 7-ig megfeleljenek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok legkésőbb a 2009/101/EK irányelv 4c. cikkében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását követő két éven belül elfogadják, kihirdetik és alkalmazzák az ahhoz szükséges rendelkezéseket, hogy az alábbiaknak megfeleljenek:

               —

               a 89/666/EGK irányelv 1. cikkének (3)–(4) bekezdése és 5a. cikke;

               —

               a 2005/56/EK irányelv 13. cikke;

               —

               a 2009/101/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének második albekezdése, 3b. cikke, 3c. cikke, 3d. cikke és 4a. cikkének (3)–(5) bekezdése.

         E végrehajtási jogi aktusok elfogadását követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az e bekezdésben említett rendelkezések alkalmazására vonatkozóan megállapított végső határidőt.
   (3)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (4)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   7. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2012. június 13-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL C 248., 2011.8.25., 118. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2012. február 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. május 10-i határozata.

      (3)  HL L 395., 1989.12.30., 36. o.

      (4)  HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

      (5)  HL L 258., 2009.10.1., 11. o.

      Megjegyzés: a 2009/101/EK irányelv címe az Európai Közösséget létrehozó szerződés cikkei újraszámozásának figyelembevétele érdekében kiigazításra került, a Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően; eredetileg a Szerződés 48. cikkének második bekezdése.

      (6)  HL C 308 E., 2011.10.20., 1. o.

      (7)  HL C 75., 2009.3.31., 1. o.

      (8)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (9)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

      (10)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

      (11)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (12)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

      (13)  HL C 220., 2011.7.26., 1. o.

      (14)  HL L 258., 2009.10.1., 11. o.

      Megjegyzés: a 2009/101/EK irányelv címe az Európai Közösséget létrehozó szerződés cikkei újraszámozásának figyelembevétele érdekében kiigazításra került, a Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően; eredetileg a Szerződés 48. cikkének második bekezdése.”;

      (15)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

      (16)  HL L 258., 2009.10.1., 11. o.

      Megjegyzés: : a 2009/101/EK irányelv címe az Európai Közösséget létrehozó szerződés cikkei újraszámozásának figyelembevétele érdekében kiigazításra került, a Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően; eredetileg a Szerződés 48. cikkének második bekezdése.”;

      (17)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

      (18)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (19)  HL L 395., 1989.12.30., 36. o.

      (20)  HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

      (21)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”

      (22)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”


title: A Tanács irányelve (1970. július 27.) a gépjárművek és pótkocsijuk ajtajaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31970L0387

Hivatalos Lap L 176 , 10/08/1970 o. 0005 - 0011 finn különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0152  dán különkiadás sorozat I fejezet 1970(II) o. 0497  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0152  angol különkiadás sorozat I fejezet 1970(II) o. 0564  - 0570 görög különkiadás: fejezet 13 kötet 1 o. 0097  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0234  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0234

		A Tanács irányelve(1970. július 27.)a gépjárművek és pótkocsijuk ajtajaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(70/387/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel azon műszaki előírások, amelyeknek az egyes nemzeti jogszabályok értelmében a gépjárműveknek meg kell felelniük, többek között az ajtókra is vonatkoznak;mivel ezen előírások tagállamonként különbözők; mivel szükséges, hogy valamennyi tagállam – kiegészítőleg vagy a jelenlegi előírásai helyett – azonos követelményeket fogadjon el elsősorban annak érdekében, hogy a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i tanácsi irányelv szerinti EGK-típus-jóváhagyási eljárást [1] bármely járműtípusra alkalmazni lehessen,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű" – az autóbuszok, a sínen futó járművek, a mezőgazdasági vontatók és munkagépek, és egyéb munkagépek kivételével – a közúti közlekedésben történő részvételre szánt legalább négykerekű jármű, amelynek legnagyobb tervezési sebessége több mint 25 km/h, továbbá az ilyen járművek pótkocsijai.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg valamely jármű EGK- vagy nemzeti típusjóváhagyását az ajtókra történő hivatkozással, ha azok megfelelnek a mellékletek előírásainak.3. cikkAzon módosításokat, amelyek a mellékletek előírásainak a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából szükségesek, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i tanácsi irányelv 13. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően kell végrehajtani.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított tizennyolc hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1970. július 27-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Arendt[1] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET1. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK1.1. A jármű jellemzőinek lehetővé kell tenniük a biztonságos be- és kiszállást.1.2. Az ajtóknak és a be- és kiszállási helyeknek veszélytelennek és kényelmesen kezelhetőnek kell lenniük.1.3. Az ajtóknak és az ajtózáraknak olyanoknak kell lenniük, hogy zárásukkor a zavaró zajok elkerülhetőek legyenek.1.4. Az ajtózáraknak olyanoknak kell lenniük, hogy az ajtók véletlen kinyílását megakadályozzák.2. ZÁRAK ÉS CSUKLÓPÁNTOK (GYÁRTÁSI ÉS SZERELÉSI ELŐÍRÁSOK)2.1. A járművek hosszanti oldalára szerelt csuklós ajtók csuklópántjainak – a harmonikaajtók kivételével – az ajtók menetirány szerinti oldalán kell lenniük. Ez kétszárnyú ajtók esetén arra az ajtószárnyra vonatkozik, amelyet először nyitnak, a másik ajtószárnynak külön reteszelhetőnek kell lennie.2.2. A személygépkocsik [1] oldalajtói zárainak és csuklópántjainak az ezen irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek kell megfelelniük.3. LÉPCSŐFOKOK (GYÁRTÁSI ÉS SZERELÉSI ELŐÍRÁSOK)3.1. Ha a jármű padlója a beszállás helyénél az úttest felett 700 mm-nél magasabban van, akkor a járművet egy vagy több lépcsőfokkal kell ellátni. A lépcsőfok, illetve több lépcsőfok esetén a legalsó az úttest felett 700 mm-nél magasabban nem lehet, és csúszásbiztosnak kell lennie. Kerékagy, kerékpánt vagy a kerék más része ezen irányelv értelmében nem tekinthető lépcsőfoknak, kivéve abban az esetben, ha konstrukciós vagy használati okokból a jármű más részén lépcsőfokok beépítése nem lehetséges.[1] A nemzetközi osztályozás M1 kategóriája az ezen irányelv 3. cikkében említett tanácsi irányelv mellékletének (b) megjegyzése szerint.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA KI- ÉS BESZÁLLÁSRA SZOLGÁLÓ OLDALAJTÓK ZÁRAINAK ÉS CSUKLÓPÁNTJAINAK GYÁRTÁSI ÉS SZERELÉSI, VALAMINT SZILÁRDSÁGI VIZSGÁLATI ELŐÍRÁSAI SZEMÉLYGÉPKOCSIKRA1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK1.1. A záraknak és csuklópántoknak olyanoknak kell lenniük, és úgy kell beépíteni azokat, hogy a jármű normál használatánál megfelelhessenek az ezen irányelv előírásainak.1.2. Minden zárnak egy biztonsági és egy teljesen reteszelt helyzettel kell rendelkeznie.2. ZÁRAKRA ÉS CSUKLÓPÁNTOKRA VONATKOZÓ ADATOK ÉS MINTADARABKÉSZLETEK, AMELYEKET A GYÁRTÓ VAGY MEGHATALMAZOTT KÉPVISELŐJE BOCSÁT RENDELKEZÉSREA gyártónak vagy a meghatalmazott képviselőjének a zárakra és a csuklópántokra vonatkozó következő adatokat és mintadarabokat kell benyújtania:2.1. rajzok megfelelő léptékben és részletességgel az ajtókról, azok zárairól és csuklópántjairól;2.2. a zárak és a csuklópántok műszaki leírása;2.3. öt csuklópántszerelvény-készlet ajtónként. Ha egy készletet több ajtóhoz is használnak, elegendő egy tétel abból a készletből. Nem kell különbözőnek tekinteni azon készleteket, amelyek csak abban különböznek egymástól, hogy jobb vagy bal oldali beépítésre gyártották azokat;2.4. ajtónként öt teljes zárból álló készlet a hozzá tartozó működtető mechanizmussal együtt. Ha a zárakat több ajtóhoz is felhasználják, elegendő a zárakból egy készlet. Nem kell különböző záraknak tekinteni azokat a zárakat, amelyek csak abban különböznek egymástól, hogy jobb vagy bal oldali beépítésre gyártották azokat.3. GYÁRTÁSI ELŐÍRÁSOK3.1. Zárak3.1.1. Hosszirányú erőA záraknak és a hozzájuk tartozó ütközőknek biztonsági helyzetben 453 kp (444 daN), teljesen becsukott helyzetben 1134 kp (1111 daN) hosszirányú erőnek kell ellenállnia. (Lásd 2. ábra.)3.1.2. Keresztirányú erőA zárnak és a hozzá tartozó ütközőnek biztonsági helyzetben 453 kp (444 daN), teljesen becsukott helyzetben 907 kp (889 daN) keresztirányú erőnek kell ellenállnia. (Lásd 3. ábra.)3.1.3. A tehetetlenségi terhelésnek való ellenállásA zár teljesen becsukott helyzete nem változhat, ha a zárra és a hozzá tartozó ütközőre, valamint a működtető mechanizmusra mindkét irányban 30 g nagyságú hossz- vagy keresztirányú gyorsulás hat.3.2. Csuklópántok3.2.1. Valamennyi csuklópántcsoportnak tartania kell az ajtót és mindkét irányban 1134kp (1111 daN) hosszirányú erőnek, valamint 907 kp (889 daN) keresztirányú erőnek kell ellenállnia.4. AZ AJTÓZÁRAK ÉS A CSUKLÓPÁNTOK SZILÁRDSÁGI VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOKA 3.1. és 3.2. pontban foglalt előírások betartásának vizsgálata a következő előírások szerint történik:4.1. A statikai vizsgálatok összeállítása, az alkalmazandó eljárás és a vizsgálófelszerelés4.1.1. Vizsgálóberendezések4.1.1.1. Csuklópántok4.1.1.1.1. A vizsgálatokat olyan merev készülékek alkalmazásával kell elvégezni, amelyek egy járműbe beépített teljesen becsukott ajtó geometriai viszonyait modellezik.4.1.1.1.2. Erre a készülékre középen a csuklópántok között kell hatnia:4.1.1.1.2.1. az előírt hosszirányú erőnek merőlegesen a csuklópánt tengelyre, egy síkban a tengellyel;4.1.1.1.2.2. az előírt keresztirányú erőnek, amely merőleges arra a síkra, amelyet a hosszirányú erő és a csuklópánt tengelye határoz meg, és a tengellyel egy síkban van.4.1.1.1.3. Minden vizsgálathoz új csuklópántszerelvényt kell felhasználni.4.1.1.1.4. Az 1. ábra a vizsgálati elrendezésre mutat egy példát.4.1.1.2. Zárak4.1.1.2.1. A vizsgálatokat olyan merev készülékek alkalmazásával kell elvégezni, amelyek mindkét zárrész, a zár és a hozzá tartozó ütköző járművön történő elrendezését szimulálja.4.1.1.2.2. Az előírt erőnek erre a készülékre úgy kell hatnia, hogy az a zárra ne fejtsen ki hajlítónyomatékot. Ezen kívül 90,7 kp-os (88,9 daN) statikus keresztirányú erővel olyan hatást kell létrehozni, amely a zárat az ajtónyitás mozdulatának irányába a hozzá tartozó ütközőből kimozdítani igyekszik.4.1.1.2.3. A 2. és 3. ábra egy-egy vizsgálóberendezést és elrendezést mutat be.4.1.2. Vizsgálati eljárás és felszerelésA 4.1.1.1. és a 4.1.1.2. pontban említett csuklópántokat és zárakat olyan szakítógépre kell felszerelni, amely legalább 1500 kp (1470 daN) erő kifejtésére képes. Az erőket fokozatosan, legfeljebb 5 mm/perc vizsgálati sebességgel kell növelni addig, amíg azok a 3.1. és a 3.2. pontban előírt értékeket elérik.4.2. A zárak gyorsulással szembeni ellenállásának megállapítására szolgáló eljárás4.2.1. 30 g nagyságú hossz- és keresztirányú gyorsulásnál, a nyitással szemben mindkét irányba ható ellenállást dinamikusan vagy analitikusan (lásd 4. ábra) kell meghatározni, amikor a gyorsulás mindkét esetben a nyitógombnak abba az irányába hat, amely irányba azt működtetik. E vizsgálatnál a következőket nem kell figyelembe venni:4.2.1.1. súrlódási erők;4.2.1.2. az önsúlynak azon összetevői, amelyek a zárat zárt helyzetben tartják.4.2.2. A rögzítőfék-reteszelő e vizsgálatnál nyitott állapotban van.4.3. Egyenértékű vizsgálati eljárások4.3.1. Egyenértékű roncsolásmentes vizsgálati eljárások engedélyezettek, amennyiben a fenti 4.1.2. és 4.2. pontban említett eredmények a helyettesítő vizsgálat során vagy a helyettesítő vizsgálat eredményeiből számítással nyerhetők. Ha a fenti 4.1.2. és 4.2. pontban leírt eljárástól eltérő eljárást alkalmaznak, akkor annak egyenértékűségét bizonyítani kell.Ajtósarokrendszer-vizsgálóberendezés a statikus terhelés (keresztirányú terhelés) meghatározására+++++ TIFF +++++Ajtózár – Statikus terhelést vizsgáló berendezés (hosszirányú terhelés)+++++ TIFF +++++Ajtózár – Statikus terhelést vizsgáló berendezés (hosszirányú terhelés)+++++ TIFF +++++Tömegtehetetlenoséggel szembi ekkenállóképesség – számítási példa+++++ TIFF +++++Magyarázat:30g nagyságú lassulásnak alávetett ajtózárrendszerF Ma =+++++ TIFF +++++a =+++++ TIFF +++++30 g = 30 WF1 = W1 × 30 – Átlagterhelés az ajtófogantyú rugójához= (0,016 kg × 30) – 0,454 kg = 0,036 kgF2 = W2 × 30 = 0,023 kg × 30 = 0,68 kgF3 W2× 30 =+++++ TIFF +++++× 30 = 0, 184 kgΣM0 = F1 × d1 + F2 × d2 – F3 × d3 = 0,036 kg × 31,5 mm + 0,68 kg × 10,67 mm – 0,184 kg × 4,83 mm = 7,51 mm/kg+++++ TIFF +++++F5 =+++++ TIFF +++++= 0,238 kgF6 = W4 × 30 = 0,042 × 30 = 1,265 kgΣMp = terhelés a csavar rugójához (F5 d5 + F6 d6)= 45,62 mm/kg – (0,238 × 37,59 + 1,265 × 1,9)= 45,62 mm/kg – 11,36 mm/kg = 34,26 mm/kg--------------------------------------------------


title: A Tanács 92/22/EGK irányelve (1992. március 31.) a gépjárművek és pótkocsijaik biztonsági üvegezéséről és az üvegezésre használt anyagokról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0022

Hivatalos Lap L 129 , 14/05/1992 o. 0011 - 0094 finn különkiadás fejezet 13 kötet 22 o. 0052  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 22 o. 0052

		A Tanács 92/22/EGK irányelve(1992. március 31.)a gépjárművek és pótkocsijaik biztonsági üvegezéséről és az üvegezésre használt anyagokrólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 100a. cikkéretekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel intézkedéseket kell elfogadni abból a célból, hogy 1992. december 31-ig terjedően fokozatosan ki lehessen alakítani a belső piacot; mivel a belső piacon belül nincsenek belső határok, és így biztosítva van az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;mivel teljes harmonizáció szükséges az egységes piac létrehozásához;mivel ezt a módszert kell alkalmazni az EGK-típus-jóváhagyási eljárás felülvizsgálatakor, és ennek kapcsán figyelembe kell venni a Tanács 1985. május 7-i határozatát a műszaki harmonizáció és szabványosítás kérdésének újszerű megközelítésére törekedve;mivel a biztonsági üvegezéssel kapcsolatos követelmények az egyes tagállamokban eltérőek; mivel az összes tagállamnak azonos követelményeket kell elfogadnia a saját, meglevő szabályai helyett vagy ezek kiegészítéseként, hogy ezáltal lehetővé váljon minden egyes járműtípushoz az EGK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása, amellyel a legutóbb a 87/403/EGK irányelvvel [4] módosított, a gépjárművekre és a hozzájuk tartozó pótkocsikra vonatkozó, a tagállamok jogszabályainak közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [5] foglalkozik;mivel a biztonsági üvegezéssel kapcsolatos szabályok nem csak az üveg szerkezetére vonatkozó követelményeket foglalják magukban, hanem a járműre szerelés kívánalmait is;mivel a biztonsági üveg egységesített alkatrész-típusjóváhagyási eljárása értelmében a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy meg tudnak felelni a gyártással és a vizsgálatokkal kapcsolatos egységes követelményeknek, és erről tájékoztatniuk kell a többi tagállamot is a biztonsági üvegekre vonatkozó típus-jóváhagyási tanúsítvány egy másolatának elküldésével; mivel minden alkatrész-típusjóváhagyást nyert biztonsági üvegen EGK-típus-jóváhagyási jelet kell feltüntetni; ami az illető üvegtípus hivatalos vizsgálatát is tanúsítja, és így erre a többi tagállamban már nincs is szükség;mivel a szélvédőüveg biztonsági szempontjai különösen fontosak, minthogy ez az üveg a többitől eltérően feltételezhetően erőteljes ütődésnek van kitéve, ütközéskor vagy kívülről érkező ütés hatására, és így súlyos személyi sérülések okozója lehet; mivel a tagállamok jogszabályainak közelítésére tett intézkedések kapcsán, a kereskedelmi forgalom akadályát képező eltérések megszüntetésére törekedve az elfogadott megoldásnak tekintettel kell lennie a közúti közlekedés biztonságának követelményeire és ezek javításának szükségességére,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A tagállamok az I. melléklet 1. szakaszában megfogalmazott határokon belül eső bármely típusú biztonsági üveg típusát jóváhagyják, ha az kielégíti a szerkezeti és vizsgálati követelményeket.(2) A tagállamoknak teljes jármű-típusjóváhagyást adnak minden olyan járműre a biztonsági üvegezés szempontjából, amely kielégíti a III. mellékletben szabályozott beszereléssel kapcsolatos követelményeket.(3) Az a tagállam, amely EGK-alkatrész-típusjóváhagyást adott ki, megteszi a szükséges intézkedéseket azért, hogy szükség esetén ellenőrizze a többi tagállam illetékes hatóságaival együtt, hogy a legyártott példányok megegyeznek-e a jóváhagyott típussal.2. cikkAz EGK-alkatrész-típusjóváhagyással kapcsolatos kérelmeket a gyártónak vagy a gyártó adott tagállamban meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. A tagállam a II. melléklet 4.4-4.7. tétele szerint engedélyezi a gyártó vagy meghatalmazott képviselője számára az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási megjelölést a biztonsági üveg minden típusára, ha az 1. cikk alapján megkaphatja a típusjóváhagyást.A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek azért, hogy megakadályozzák olyan jelzés használatát, amely zavart okozhat az olyan biztonsági üvegek között, amelyek már megkapták az 1. cikk alapján az alkatrész-típusjóváhagyást.3. cikkAz egyes tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül elküldik a többi tagállam illetékes hatóságainak az alkatrész-típusjóváhagyási tanúsítvány egy példányát, amelyeket a biztonsági üvegek egyes típusaira és ezek beszerelésével kapcsolatosan állítottak ki minden olyan járműtípusra, amely teljesjármű-típusjóváhagyást kapott.4. cikkEgyetlen tagállam sem tilthatja meg a biztonsági üvegek értékesítését és forgalmazását a konstrukcióra való hivatkozással, ha az üveg megkapta az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási megjelölést.5. cikk(1) Ha az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kiadó tagállam megállapítja, hogy az azonos típus-jóváhagyási jelet viselő biztonsági üveg egyes példányai nem egyeznek a jóváhagyott típussal, akkor megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a legyártott példányok megegyezzenek a jóváhagyottal. Az illető tagállam illetékes hatóságai tájékoztatják a többi tagállam hatóságait a megtett intézkedésekről, melyek szükség esetén akár az alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáig is terjedhetnek. A szóban forgó hatóságok akkor is megteszik a megfelelő intézkedéseket, ha más tagállamok hatóságaitól kapnak értesítést bármilyen eltérésről a jóváhagyottal szemben.(2) A tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül tájékoztatják egymást az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáról és a visszavonás okairól is.(3) Ha az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kiadó tagállam vitatja a meg nem egyezés tényét, amelyről más tagállamoktól értesítést kapott, akkor az érintett tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy rendezzék a vitát. Értesíteni kell a Közösséget is, mely szükség esetén még megfelelő konzultációkat szervez a probléma rendezése érdekében.6. cikkMinden olyan döntést amely az irányelv előírásainak megfelelően valamely alkatrész típusjóváhagyásának visszavonásával, illetve forgalmazásának vagy használatának megtiltásával kapcsolatos, részletesen meg kell indokolni. Az ilyen döntésekről értesítik az érintett feleket, és egyidejűleg azt is tudomásukra hozzák, hogy a tagállamokban érvényes törvényes előírások szerint milyen jogorvoslattal élhetnek, és milyen időhatárok között jogosultak erre.7. cikkEgyetlen tagállam sem utasíthat el EGK-teljesjármű-típusjóváhagyást vagy hazai típusjóváhagyást valamely járműtípusra, illetve nem tagadhatja meg vagy tilthatja meg az adott típus forgalmazását, üzembe vagy használatba helyezését a biztonsági üvegezésre való hivatkozással, ha az az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet viseli, és az üvegezés beszerelése megfelel a III. melléklet szerinti követelményeknek.8. cikkAz irányelv alkalmazásában a "jármű" fogalom bármely olyan motoros járművet jelent, amelyet közúti forgalomban való felhasználásra szántak, legalább négy kereke van, és tervezett maximális sebessége meghaladja a 25 km/órát, beleértve a pótkocsikat is, kivételt képeznek a sínhez kötött járművek, valamint a mezőgazdasági és erdészeti traktorok vagy munkagépek, illetve az építkezésekhez használt járművek és egyéb gépek.9. cikkAz ilyen járművek nemzetközi kategóriába sorolásának ki kell elégítenie a 70/156/EGK irányelv I. melléklete b) pontjának megjegyzésében foglaltakat.10. cikk(1) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek 1992. július 1-jéig megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.Ezt az irányelvet 1992. október 1-jétől kell alkalmazni.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.11. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1992. március 31-én.a Tanács részérőlaz elnökVitor Martins[1] HL C 95., 1990.4.12., 1. o.[2] HL C 284., 1990.11.12., 80. o., és az 1992. február 12-i határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 225., 1990.9.10., 9. o.[4] HL L 220., 1987.8.8., 44. o.[5] 5HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------A MELLÉKLETEK LISTÁJAI. MELLÉKLET | Hatály és fogalommeghatározások |II. MELLÉKLET | Üvegezés - Konstrukciós megoldások és vizsgálati követelmények, az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás kérelmezése, típus-jóváhagyási jel, EGK-alkatrész-típusjóváhagyás, az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás módosítása vagy kiterjesztése, a legyártott példányoknak a jóváhagyottal való megegyezése és a meg nem egyezés esetén alkalmazandó rendszabályok. |II.A. MELLÉKLET | Általános vizsgálati feltételek. |II.B. MELLÉKLET | Közönséges rétegelt szélvédőüveg. |II.C. MELLÉKLET | Kezelt rétegelt üvegből készült szélvédők. |II.D. MELLÉKLET | Műanyag/üveg szélvédők. |II.E. MELLÉKLET | A szélvédők csoportosítása EGK-alkatrész-típusjóváhagyási vizsgálathoz. |II.F. MELLÉKLET | A szélvédőüvegek "V" ponthoz viszonyított vizsgálati zónáinak meghatározásához alkalmazandó eljárás az M1 kategóriába tartozó járművek esetén. |II.G. MELLÉKLET | Eljárás a "H" pont és a gépjárművekben az ülési helyzethez tartozó tényleges törzshátradőlési szög meghatározására. |II.H. MELLÉKLET | Egyenletesen edzett üveg. |II.I. MELLÉKLET | Nem szélvédőkhöz való rétegelt üveg. |II.J. MELLÉKLET | Nem szélvédőkhöz való műanyag üveg. |II.K. MELLÉKLET | Műanyag bevonatú biztonsági üvegek (a belső felületen). |II.L. MELLÉKLET | Kettős üvegezés. |II.M. MELLÉKLET | A szegmensmagasság mérése és a vizsgálati ütéspontok helyzete. |II.N. MELLÉKLET | EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelek mintái. |II.O. MELLÉKLET | A gyártott terméknek a jóváhagyottal való egyezésének ellenőrzése. |II.P. MELLÉKLET | Értesítés biztonsági üvegek valamely típusának EGK-alkatrész-típusjóváhagyásáról, az alkatrész-típusjóváhagyás kiterjesztéséről, az alkatrész-típusjóváhagyás megtagadásáról, illetve a gyártás végleges megszüntetéséről. |1. függelék | Rétegelt üvegből készült szélvédők |2. függelék | Üveg/műanyag szélvédők |3. függelék | Egyenletesen edzett üvegtáblák |4. függelék | Nem szélvédőkhöz való rétegelt üvegtáblák |5. függelék | Nem szélvédőkhöz való üveg/műanyag táblák |6. függelék | Kettős üvegezésű egységek |7. függelék | A szélvédők adatközlőiben felsorolandó információk |III. MELLÉKLET | Járművek - Szélvédőüvegek és a nem szélvédő céljára szolgáló üvegtáblák járművekre szerelésével kapcsolatos követelmények. |Függelék | Melléklet az EGK által az egyes járműtípusok biztonsági üvegeinek beszerelése vonatkozásában kiadott teljes jármű-jóváhagyási tanúsítványhoz |--------------------------------------------------