title: A bizottság 2003/3/EK irányelve (2003. január 6.) a kék színezék forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól (a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizenkettedik hozzáigazítása)EGT vonatkozású szöveg.

text:
Avis juridique important

|

32003L0003

Official Journal L 004 , 09/01/2003 P. 0012 - 0015

A BIZOTTSÁG 2003/3/EK IRÁNYELVE(2003. január 6.)a "kék színezék" forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól (a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizenkettedik hozzáigazítása)(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb az arzén forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól szóló, 2003. január 6-i 2003/2/EK bizottsági irányelvvel (a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizedik hozzáigazítása)[1] módosított, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvre[2] és különösen annak a 89/678/EGK tanácsi irányelvvel[3] bevezetett 2a. cikkére,mivel:(1) A 2002/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[4] módosított 76/769/EGK irányelv alapján meghatározott azoszínezékek nem használhatók bizonyos textíliákban és bőrtermékekben; ezek a textíliák és bőrtermékek nem hozhatók forgalomba, ha nem felelnek meg ezen irányelv követelményeinek.(2) A 67/548/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően bejelentett anyagok emberre és környezetre jelentett kockázatának a vizsgálatára vonatkozó alapelvek megállapításáról szóló, 1993. július 20-i 93/67/EGK bizottsági irányelv[5] alapján felmérték a "611-070-00-2 indexszámú kék színezék" egészségügyi és környezeti kockázatát; a kockázatértékelés megállapította, hogy csökkenteni kell a kék színezéknek a környezeti veszélyét, mivel a kék színezék rendkívül mérgező hatású a vízi környezetre, nehezen bomlik le, a szennyvízen keresztül pedig a környezetbe jut.(3) A környezetvédelem érdekében meg kell tiltani a kék színezék forgalomba hozatalát és a textil- és bőrtermékek színezésére történő használatát. Ezért a kék színezéket fel kell venni a 76/769/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt anyagok közé.(4) Az ezen irányelvben megállapított, a kék színezék forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó korlátozások figyelembe veszik a megfelelő helyettesítő megoldásokkal kapcsolatos ismeretek és technológiák jelenlegi állását.(5) Ez az irányelv nem sérti a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló közösségi jogszabályokat, különösen a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvet[6] és a legutóbb az 1999/38/EK irányelvvel[7] módosított, a munkájuk során rákkeltő anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védeleméről szóló, 1990. június 28-i 90/394/EGK tanácsi irányelvet (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)[8].(6) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/769/EGK irányelv I. mellékletét ezen irányelv melléklete szerint hozzáigazítják a műszaki fejlődéshez.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. december 31. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 2004. június 30-tól alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. január 6-án.a Bizottság részérőlErkki LIIKANENa Bizottság tagjaMELLÉKLET- A 76/769/EGK irányelv I. mellékletének 43. pontja helyébe a következő szöveg lép:"43. Azoszínezékek 1. Azok az azoszínezékek, amelyek esetében az ezen irányelv 2a. cikkének megfelelően megállapított vizsgálati módszer szerint egy vagy több azocsoport reduktív lehasadása által a késztermékekbe vagy azok festett részeibe egy vagy több, a függelékben felsorolt aromás amin szabadul fel kimutatható koncentrációban, azaz 30 ppm felett, nem használhatók fel olyan textil- vagy bőrtermékekben, amelyek közvetlenül és tartósan érintkeznek az emberi bőrrel vagy szájüreggel, mint például: - ruházati cikkek, ágynemű, törülközők, póthajak, parókák, kalapok, pelenkák és egyéb egészségügyi cikkek, hálózsákok, - cipők, kesztyűk, karóraszíjak, kézitáskák, pénztárcák/levéltárcák, aktatáskák, székhuzatok, nyakban viselt erszények, - textil- vagy bőrjátékok, valamint textil vagy bőr ruhadarabokat viselő játékok, - a végfelhasználó általi használatra szánt fonalak és szövetek. 2. Továbbá nem lehet forgalomba hozni az 1. pontban említett textil- vagy bőrtermékeket, ha azok nem felelnek meg az ott meghatározott követelményeknek. Ettől eltérően, ezt a rendelkezést 2005. január 1-jéig nem kell alkalmazni az újrafelhasznált rostokból készült textiltermékekre, ha az aminokat az ugyanazon rostok korábbi színezésből származó maradvány bocsátotta ki, és ha a felsorolt aminok kibocsátása 70 ppm alatti koncentrációban történik. 3. Azokat az azoszínezékeket, amelyek szerepelnek a függeléket kiegészítő Azoszínezékek listáján, nem lehet forgalomba hozni vagy textil- és bőrtermékek színezésére felhasználni, ha anyagként vagy készítmények összetevőjeként a koncentrációjuk meghaladja a 0,1 tömegszázalékot. 4. A Bizottság az új tudományos ismeretek fényében legkésőbb 2005. szeptember 11-ig felülvizsgálja az azoszínezékekre vonatkozó rendelkezéseket."- A függelék a következő ponttal egészül ki:"43. pont AzoszínezékekAz aromás aminok listájaCAS-szám Indexszám EK-szám Anyagok1 92-67-1 612-072-00-6 202-177-1 bifenil-4-ilamin 4-amino-bifenil xenilamin2 92-87-5 612-042-00-2 202-199-1 benzidin3 95-69-2 202-441-6 4-klór-o-toluidin4 91-59-8 612-022-00-3 202-080-4 2-naftilamin5 97-56-3 611-006-00-3 202-591-2 o-amino-azotoluol 4-amino-2',3-dimetil-azobenzol 4-o-tolilazo-o-toluidin6 99-55-8 202-765-8 5-nitro-o-toluidin7 106-47-8 612-137-00-9 203-401-0 4-klóranilin8 615-05-4 210-406-1 4-metoxi-m-fenilén-diamin9 101-77-9 612-051-00-1 202-974-4 4,4'-metién-dianilin 4,4'-diamino-difenil-metán10 91-94-1 612-068-00-4 202-109-0 3,3'-diklór-benzidin 3,3'-diklór-bifenil-4,4'-ilén-diamin11 119-90-4 612-036-00-X 204-355-4 3,3'-dimetoxi-benzidin o-dianizidin12 119-93-7 612-041-00-7 204-358-0 3,3'-dimetil-benzidin 4,4'-bi-o-toluidin13 838-88-0 612-085-00-7 212-658-8 4,4'-metilén-di-o-toluidin14 120-71-8 204-419-1 6-metoxi-m-toluidin p-krezidin15 101-14-4 612-078-00-9 202-918-9 4,4'-metilén-bisz(2-klór-anilin) 2,2'-diklór-4,4'-metilén-dianilin16 101-80-4 202-977-0 4,4'-oxi-dianilin17 139-65-1 205-370-9 4,4'-tio-dianilin18 95-53-4 612-091-00-X 202-429-0 o-toluidin 2-amino-toluol19 95-80-7 612-099-00-3 202-453-1 4-metil-m-fenilén-diamin20 137-17-7 205-282-0 2,4,5-trimetil-anilin21 90-04-0 612-035-00-4 201-963-1 o-anizidin 2-metoxianilin22 60-09-3 611-008-00-4 200-453-6 4-amino azobenzolAz azoszínezékek listájaCAS-szám Indexszám EK-szám Anyagok1 Nincs besorolva: 1. összetevő: CAS-szám: 118685-33-9 C39H23ClCrN7O12S.2Na 2. összetevő: C46H30CrN10O20S2.3Na 611-070-00-2 405-665-4 Dinátrium (6-(4-anizidin)-3-szulfonát-2-(3,5-dinitro-2-oxido-fenilazo)-1-naftolát)(1-(5-klór-2-oxido-fenilazo)-2-naftolát)kromát(1-); trinátrium bisz(6-(4-anizidin)-3-szulfonát-2-(3,5-dinitro-2-oxido-fenilazo)-1-naftolát)kromát(1-) keveréke"[1] HL L 4., 2003.1.9., 9. o.[2] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.[3] HL L 398., 1989.12.30., 24. o.[4] HL L 243., 2002.9.11., 15. o.[5] HL L 227., 1993.9.8., 9. o.[6] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.[7] HL L 138., 1999.6.1., 66. o.[8] HL L 196., 1990.7.26., 1. o.


title: A Bizottság 94/46/EK irányelve (1994. október 13.) a 88/301/EGK és 90/388/EGK irányelvnek különösen a műholdas távközlés tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994L0046

Hivatalos Lap L 268 , 19/10/1994 o. 0015 - 0021 finn különkiadás fejezet 8 kötet 2 o. 0063  svéd különkiadás fejezet 8 kötet 2 o. 0063

		A Bizottság 94/46/EK irányelve(1994. október 13.)a 88/301/EGK és 90/388/EGK irányelvnek különösen a műholdas távközlés tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésére és különösen annak 90. cikke (3) bekezdésére,mivel:(1) A műholdas távközlés területén az Európai Közösségben érvényesítendő közös megközelítésről a Bizottság által 1990 novemberében elfogadott zöld könyv meghatározta, hogy milyen jelentős változtatások szükségesek a szabályozási környezetben ahhoz, hogy ki lehessen aknázni a távközlés ezen ágának lehetőségeit. A műholdakról szóló zöld könyv egyebek között a műholdas szolgáltatások és berendezések ágazatának teljes körű liberalizálására szólított fel, beleértve az engedélyezési eljárás alá tartozó összes kizárólagos és különleges jog e területen történő eltörlését, valamint az űrszegmens-kapacitáshoz való szabad (korlátlan) hozzáférést.(2) A műholdas távközlési szolgáltatások és berendezések közös piacának fejlődéséről szóló, 1991. december 19-i tanácsi állásfoglalás [1] általánosan támogatta a Bizottság műholdakról szóló zöld könyvében lefektetett álláspontokat, és a következő fő célokat határozta meg: a megfelelő műholdas földi állomások piacának összehangolása és liberalizálása, beleértve a kizárólagos és különleges jogok eltörlését e területen, figyelemmel – különösen – az alapvető követelményeknek való megfeleléshez szükséges feltételekre is.(3) Az Európai Parlament a műholdas távközlési szolgáltatások és berendezések közös piacának fejlődéséről szóló állásfoglalásában [2] felhívja a Bizottságot azon jogszabályok megalkotására, amelyek olyan környezetet hoznak létre, amelyben lehetővé válik a műholdas távközlés területén érvényben lévő korlátozások megszüntetése és új tevékenységek kifejlesztése, valamint hangsúlyozza a műholdas berendezések és szolgáltatások piaca összehangolásának és liberalizálásának szükségességét.(4) Több tagállam már megnyitotta a versenyt bizonyos műholdas távközlési szolgáltatásokban, és engedélyezési rendszert vezetett be. Néhány tagállamban azonban az engedélyek kiadása során továbbra sem alkalmaznak tárgyilagos, arányos és diszkriminációmentes kritériumokat, illetve a távközlési szervezetekkel versengő üzemeltetők esetében olyan műszaki korlátozásokat alkalmaznak, mint például annak tilalma, hogy a berendezéseiket rákapcsolják a távközlési szervezet által működtetett hálózatra. Más tagállamok továbbra is kizárólagos jogokat adnak nemzeti közvállalkozásaiknak.(5) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodással módosított, a távközlő végberendezések piacain folyó versenyről szóló, 1988. május 16-i 88/301/EGK bizottsági irányelv [3] előírja a távközlő végberendezések behozatalára, forgalomba hozatalára, csatlakoztatására, üzembe helyezésére és karbantartására vonatkozó különleges és kizárólagos jogok eltörlését. Az irányelv azonban nem terjed ki a műholdas földiállomás-berendezések valamennyi típusára.(6) Az Európai Közösségek Bírósága a C-202/88. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében [4] hatályában fenntartotta a Bizottság 88/301/EGK irányelvét. A különleges jogokat illetően azonban semmisnek nyilvánította az irányelvet azon az alapon, hogy sem az irányelv rendelkezései, sem annak preambuluma nem határozza meg az érintett jogok fajtáját, és hogy azok milyen szempontból ellentétesek az EK-Szerződés rendelkezéseivel. A távközlési berendezések behozatalát, forgalomba hozatalát, csatlakoztatását, üzembe helyezését és karbantartását illetően a különleges jogok a gyakorlatban olyan jogok, amelyeket valamely tagállam korlátozott számú vállalkozás részére nyújt bármilyen olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eszközzel, amely egy meghatározott földrajzi területen:- e vállalkozások számát kettőre vagy annál többre korlátozza olyan kritériumok alapján, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a diszkriminációmentesség biztosítását, vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon jelöl ki több versengő vállalkozást, vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon juttat jogi vagy közigazgatási eszközökkel olyan előnyöket valamely vállalkozás vagy vállalkozások részére, amelyek lényegesen befolyásolják más vállalkozások azon lehetősé- geit, hogy ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételekkel folytathassák az említett tevékenységek bármelyikét.Ez a meghatározás nem érinti az EK-Szerződés 92. cikkének alkalmazását.(7) A kizárólagos jogok korlátozzák az említett berendezések szabad mozgását mind a távközlési berendezések (beleértve a műholdas berendezések) behozatalát és forgalomba hozatalát illetően, mivel bizonyos termékeket nem hoznak forgalomba, mind a csatlakoztatást, az üzembe helyezést és a karbantartást illetően, mivel – figyelembe véve a piac jellemzőit, különösen a termékek sokféleségét és műszaki jellegét – a monopóliumokat semmi sem ösztönzi arra, hogy olyan termékekre nyújtsanak ilyen szolgáltatást, amelyeket nem ő hozott forgalomba vagy importált, illetve arra, hogy árait a költségekhez igazítsa, mert nem kell tartania az új piacra lépők versenyétől. Tekintettel arra, hogy a berendezések piacán rendszerint széles körű a távközlési berendezések kínálata, továbbá arra, hogy valószínű e piacok fejlődése, amelyeken jelenleg korlátozott számú gyártó van jelen, bármilyen, az ilyen berendezések behozatalára, forgalomba hozatalára, csatlakoztatására, üzembe helyezésére és karbantartására jogosult vállalkozás számát közvetlenül vagy közvetve – például úgy, hogy nincs biztosítva a nyílt és diszkriminációmentes engedélyezési eljárás – korlátozó különleges jog valószínűleg ugyanolyan hatással van, mint a kizárólagos jogok nyújtása.E kizárólagos vagy különleges jogok a mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedést jelentenek, így összeegyeztethetetlenek az EK-Szerződés 30. cikkével. A műholdas földi állomások, illetve piacaik és karbantartásuk egyetlen jellemzője sem indokolja, hogy jogilag más bánásmódban részesüljenek, mint az egyéb távközlő végberendezések. Ezért el kell törölni a műholdas földi állomások behozatalára, forgalomba hozatalára, csatlakoztatására, üzembe helyezésére és karbantartására vonatkozó valamennyi fennálló kizárólagos jogot, valamint minden azonos hatású jogot – azaz valamennyi különleges jogot, kivéve azokat, amelyeket egy vagy több vállalkozás számára nyújtottak jogi vagy közigazgatási eszközzel, és amelyek csak más vállalkozás azon képességét érintik, hogy az említett tevékenységek bármelyikét ugyanazon földrajzi területen és lényegileg azonos körülmények között folytathassák.(8) A műholdas földiállomás-berendezéseknek eleget kell tenniük a 93/97/EGK tanácsi irányelv [5] által összehangolt alapvető követelményeknek, különös tekintettel a frekvenciák hatékony kihasználására. Ezen alapvető követelmények alkalmazását részben az adott szolgáltatások nyújtására odaítélt engedélyek révén lehet ellenőrizni. A alapvető követelmények összehangolása főleg közös műszaki szabályok elfogadása, valamint az engedélyekhez kapcsolódó feltételek összehangolása útján érhető el. A tagállamoknak azonban akkor is el kell fogadniuk szabályaikat, ha e feltételek nincsenek összehangolva. Ugyanakkor valamennyi esetben, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e szabályok alkalmazásával ne hozzanak létre kereskedelemi akadályt.(9) A műholdas földiállomás-berendezések csatlakoztatására vonatkozó különleges és kizárólagos jogok eltörlése szükségessé teszi annak a jognak az elismerését, hogy e berendezéseket rá lehet csatlakoztatni a távközlési szervezetek által üzemeltetett kapcsolt hálózatokra úgy, hogy az engedéllyel rendelkező üzemeltetők szolgáltatásaikat a nyilvánosság rendelkezésére bocsáthassák.(10) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás által módosított, a távközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 1990. június 28-i 90/388/EGK bizottsági irányelv [6] előírja a tagállamok által nyújtott különleges és kizárólagos jogok eltörlését a távközlési szolgáltatások tekintetében. Az irányelv nem terjed ki a műholdas szolgáltatásokra.(11) Az Európai Közösségek Bírósága a C-271/90., C-281/90. és C-289/90. sz. Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítéletében [7] hatályában fenntartotta az 1992. november 17-i bizottsági irányelvet. A különleges jogok vonatkozásában azonban a Bíróság megsemmisítette az irányelvet azzal az indokkal, hogy sem az irányelv, sem annak preambuluma nem határozza meg az érintett jogok fajtáját, és hogy e jogok milyen szempontból ellentétesek az EK-Szerződés rendelkezéseivel. E jogokat ezért ebben az irányelvben meg kell határozni. A távközlési szolgáltatásokat illetően a különleges jogok a gyakorlatban olyan jogok, amelyeket valamely tagállam korlátozott számú vállalkozás részére nyújt bármilyen olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eszközzel, amely egy meghatározott földrajzi területen:- az ilyen szolgáltatások nyújtására feljogosított vállalkozások számát kettőre vagy annál többre korlátozza olyan kritériumok alapján, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a diszkriminációmentesség biztosítását, vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon jelöl ki több versengő vállalkozást az ilyen szolgáltatások nyújtására, vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon juttat jogi vagy közigazgatási eszközökkel olyan előnyöket valamely vállalkozás vagy vállalkozások részére, amelyek lényegesen befolyásolják más vállalkozások azon lehetőségeit, hogy ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételekkel folytathassák az említett tevékenységek bármelyikét.Ez a meghatározás nem érinti az EK-Szerződés 92. cikkének alkalmazását. A távközlési szolgáltatások területén e különleges, jogi vagy közigazgatási eszközzel biztosított előnyök jelenthetik a közérdekből történő kötelező vásárlások előírását, területfejlesztési jogszabályoktól való eltéréseket vagy az engedélyeknek a szokásos eljáráson kívüli megszerzésére nyitva álló lehetőséget.(12) Ha a műholdas távközlési szolgáltatások nyújtására jogosult vállalkozások számát valamely tagállam különleges jogok vagy még inkább kizárólagos jogok útján korlátozza, akkor ezek olyan korlátozások, amelyek nem egyeztethetők össze az EK-Szerződés 59. cikkével, kivéve ha e korlátozásokat nem indokolják olyan alapvető követelmények, mivel e jogok megakadályoznak más vállalkozásokat abban, hogy az érintett szolgáltatásokat más tagállamok részére nyújtsák, illetve más tagállamoktól szerezzék be. A műholdas hálózati szolgáltatások esetében ilyen alapvető követelménynek minősülhet a frekvenciatartomány hatékony kihasználása vagy a kedvezőtlen interferencia megakadályozása a műholdas távközlési rendszerek és egyéb, űrbeli vagy földi telepítésű műszaki rendszerek között. Ezért, amennyiben a szolgáltatás nyújtására alkalmazott berendezés eleget tesz a műholdas távközléssel szemben támasztott alapvető követelményeknek, akkor az utóbbival kapcsolatos külön jogi bánásmód nem indokolt. Másfelől azok a különleges jogok, amelyek csupán különleges, jogi vagy közigazgatási eszközzel biztosított előnyöket jelentenek, elvileg nem zárják ki más vállalkozások számára, hogy belépjenek az adott piacra. E jogoknak az EK-Szerződéssel való összeegyeztethetőségét mindig esetről esetre kell megvizsgálni, figyelembe véve az arra gyakorolt hatásukat, hogy más szervezetek szabadon nyújthatják-e ugyanezen távközlési szolgáltatásokat, és azok lehetséges indokait az adott tevékenységgel kapcsolatban.(13) A műholdas távközlés területén jelenleg érvényben lévő kizárólagos jogokat általában olyan szervezetek vagy azok leányvállalatai kapták meg, amelyek már korábban erőfölényben voltak a földi hálózatok kialakítása területén. E jogok megerősítik e szervezetek erőfölényét, és ezáltal megszilárdítják a helyzetüket. A műholdas távközlés területén biztosított kizárólagos jogok következésképpen nem egyeztethetők össze az EK-Szerződés 90. cikkével, összefüggésben annak 86. cikkével is.(14) E kizárólagos jogok azon túl, hogy akadályozzák a piacra való bejutást, a felhasználók kárára korlátozzák vagy megakadályozzák az elérhető műholdas távközlés kiaknázását, és ezáltal visszafogják az e területen folyó műszaki haladást. Mivel a vállalkozások beruházási döntései feltehetően a kizárólagos jogokon alapulnak, e vállalkozások gyakran olyan helyzetben vannak, hogy a földi technológiákat előnyben részesítő döntéseket hozzanak, míg az új belépők a műholdas technológiát aknáznák ki. A távközlési szervezetek általában a száloptikás hálózatot részesítették előnyben, a műholdas távközlést csak végső esetben vették igénybe, ha a földi hálózatok költségei megfizethetetlenek voltak, illetve ha ez adatátvitel és/vagy televízióműsor terjesztés céljára történt, nem pedig önállóan is életképes és teljes mértékben egyenrangú átviteli technológiaként. A kizárólagos jogok akadályozzák a műholdas távközlés fejlődését, ezért nem egyeztethetők össze az EK-Szerződés 90. cikkével, összefüggésben annak 86. cikkével is.(15) A műholdas szolgáltatások esetében ugyanakkor indokoltak az engedélyezési és bejelentési eljárások az alapvető követelmények betartatásának biztosítása érdekében, az arányosság elvének figyelembevételével. Az engedélyezés nem indokolt, ha bejelentési eljárás is elegendő lenne a cél eléréséhez. Olyan műholdas szolgáltatás esetében, amely kizárólag egy függő VSAT földi állomás használatára vonatkozik valamely tagállamban, ez a tagállam csak bejelentési kötelezettséget írhat elő.(16) Az EK-Szerződés 90. cikke mentességet ír elő a 86. cikk alkalmazása alól, ha ez utóbbi alkalmazása jogilag vagy ténylegesen akadályozná a távközlési szervezetekre bízott sajátos feladatok végrehajtását. E rendelkezésnek megfelelően a 90/388/EGK irányelv egy átmeneti ideig lehetőséget biztosít a távbeszélő szolgáltatás vonatkozásában a kizárólagos jogok fenntartására.A "távbeszélő szolgáltatás" a 90/388/EGK irányelv 1. cikke szerint olyan szolgáltatás, amelynek során a beszéd valós idejű közvetlen átvitele és kapcsolása történik úgy, hogy e szolgáltatás bármely előfizetője helyhez kötött hálózati végponthoz kapcsolt távközlő végberendezésről indított hívással kommunikálhat egy másik hálózati végponttal. A beszéd műholdas földiállomású hálózatok útján történő közvetlen továbbítása és kapcsolása esetében a kereskedelmi célú közszolgáltatás csak akkor valósulhat meg, ha a műholdas földi állomás a nyilvános kapcsolt hálózatra rácsatlakozik.A távbeszélő szolgáltatástól eltérő egyéb szolgáltatások tekintetében nem indokolt semmilyen, a 90. cikk (2) bekezdése szerinti különleges bánásmód, különösen tekintetbe véve azt, hogy e szolgáltatások a távközlési szervezetek bevételének csak jelentéktelen résztét képviselik.(17) A rádió- és televízióműsorok átvitelére szolgáló műholdas hálózati szolgáltatás ezen irányelv alkalmazásában távközlési szolgáltatásnak számít, ezért ezen irányelv rendelkezései vonatkoznak rá. A tagállamok nyilvános hálózatához nem csatlakozó "csak vevő" műholdas földi állomásokra vonatkozó különös és kizárólagos jogok eltörlésétől, és a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók részére nyújtott műholdas szolgáltatásokra vonatkozó különleges és kizárólagos jogok eltörlésétől függetlenül a rádiószabályzatban a műholdas műsorszóró szolgáltatásoknak (BSS), illetve a műholdas állandó helyű szolgáltatásoknak (FSS) kijelölt frekvenciasávokon a nyilvánosságnak vagy a kereskedelmi műsorszolgáltatóknak nyújtott műholdas műsorszóró szolgáltatások tartalmára továbbra is a tagállamok által a közösségi joggal összhangban elfogadott különös szabályok érvényesek, ezért ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak rá.(18) Ezen irányelv nem akadályozza meg, hogy a közösségi joggal és a fennálló nemzetközi kötelezettségekkel összhangban olyan rendelkezéseket hozzanak, amelyek biztosítják, hogy a tagállamok állampolgárai harmadik országokban azonos bánásmódban részesüljenek.(19) A nemzeti, magán vagy nemzetközi műholdas rendszerek űrszegmens-kapacitásának műhold-üzemeltetők általi kínálata az engedéllyel rendelkező műholdas földiállomás-hálózatok üzemeltetői részére egyes tagállamokban mégis olyan szabályozási korlátozások alá esik, amely nem egyeztethető össze a tagállamok nemzetközi kötelezettségei által meghatározott frekvencia- és helyszínkoordinációs megállapodásokkal. E további korlátozások ellentétesek az 59. cikkel, amely szerint e műhold-üzemeltetők szabadon kínálhatják szolgáltatásaikat a Közösség egész területén, ha egy tagállamban már engedéllyel rendelkeznek.(20) A vizsgálatokat, amelyek célja annak megállapítása, hogy az engedélyezett, nem nemzeti üzemeltetők műholdas földi állomásai eleget tesznek-e a kormányközi műholdas rendszerekhez történő műszaki és üzemelési hozzáférést szabályozó előírásoknak, a tagállamok többségében az azon ország számára aláíró szervezet végzi, amely ország területén az állomás működik. E megfelelőségi vizsgálatokat tehát olyan szolgáltatók végzik, amelyek versenytársak is.Ez nem összeegyeztethető az EK-Szerződés rendelkezéseivel, konkrétan annak 3. cikke g) pontjával és 90. cikkével, annak 86. cikkével is összefüggésben. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e megfelelőségi vizsgálatokat közvetlenül az érintett műholdas földi állomás üzemeltetője, valamint maga a kormányközi szervezet végezhesse el kizárólag a felügyeleti hatóságok ellenőrzése mellett.(21) A rendelkezésre álló űrszegmens-kapacitás többségét a nemzetközi műholdas szervezetek kínálják. E kapacitások igénybevételi díja sok tagállamban még mindig magas, mivel a kapacitás csak a tagállam számára aláíró szervezettől szerezhető meg. Ez az egyes tagállamok által lehetővé tett kizárólagosság a közös piacnak a kapacitást igénylő fogyasztók szempontjából hátrányos felosztásához vezet. A Tanács 1991. december 19-i állásfoglalásában ezért felhívta a tagállamokat, hogy tegyék hozzáférhetőbbé a kormányközi szervezetek űrszegmenseit. A különálló rendszerek létesítésével és használatával kapcsolatban a tagállamok által aláírt nemzetközi egyezmények alapján hozott korlátozásoknak ugyancsak lehetnek a közösségi joggal össze nem egyeztethető hatásai úgy, hogy korlátozzák a kínálatot a fogyasztó hátrányára a 86. cikk b) bekezdése szerint. A nemzetközi műholdas szervezetek jelenleg felülvizsgálják a lényeges rendelkezéseket, többek között a jobb hozzáférhetőség, valamint a különálló rendszerek létesítésének és használatának tekintetében. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja látni az EK-Szerződésben meghatározott ellenőrzési feladatait, eszközöket kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, hogy eleget tehessenek az EK-Szerződés 5. cikkének első bekezdésében előírt együttműködési kötelezettségüknek, a 234. cikkének (2) bekezdésével is összefüggésben.(22) A Bizottság ezen irányelv rendelkezéseinek értékelése során az EK-Szerződés 2. cikkében említett alapvető célok elérésével kapcsolatban – beleértve a 130. cikk a) pontjának értelmében Közösség gazdasági és társadalmi kohéziójának a megerősítését – figyelembe fogja venni azon tagállamok helyzetét, amelyekben a földi hálózat még nem kellőképpen fejlett, és amelyek indokolhatják e tagállamok számára ezen irányelv rendelkezései teljes körű alkalmazásának a műholdas szolgáltatások tekintetében és a szükséges mértékben 1996. január 1-jéig történő elhalasztását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 88/301/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk a következőképpen módosul:a) Az első bekezdés utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:"A végberendezés fogalma magában foglalja a műholdas földiállomás-berendezéseket is."b) A második francia bekezdés után a következő francia bekezdésekkel egészül ki:- ""különleges jogok": azon jogok, amelyeket valamely tagállam korlátozott számú vállalkozásra ruház törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eszközzel, s amelyek egy adott földrajzi területen- e vállalkozások számát kettőre vagy annál többre korlátozzák olyan kritériumok alapján, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a diszkriminációmentesség biztosítását, vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon jelölnek ki több versengő vállalkozást,vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon juttatnak jogi vagy közigazgatási eszközökkel olyan előnyöket valamely vállalkozás vagy vállalkozások részére, amelyek lényegesen befolyásolják más vállalkozások azon lehetőségeit, hogy ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételekkel végezhessék a távközlési berendezések behozatalát, forgalomba hozatalát, csatlakoztatását, üzembe helyezését és/vagy karbantartását,- "műholdas földiállomás-berendezés": olyan berendezés, amely műholdak vagy egyéb űrbe telepített rendszerek segítségével alkalmas vagy csak a rádiókommunikációs jelek adására, vagy azok adására és vételére ("adó-vevő"), vagy csak vételére ("csak vevő")."2. A 2. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"Azon tagállamok, amelyek különleges vagy kizárólagos jogokat nyújtottak a vállalkozásoknak, kötelesek a kizárólagos jogok visszavonásáról, továbbá azon különleges jogoknak a visszavonásáról gondoskodni, amelyeka) az 1. cikk szerinti vállalkozások számát kettőre vagy annál többre korlátozzák olyan kritériumok alapján, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a diszkriminációmentesség biztosítását; vagyb) a említett szempontoktól eltérően jelölnek ki több egymással versenyben álló, az 1. cikk szerinti vállalkozást."3. A 3. cikk első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:- "a műholdas földiállomás-berendezések esetében megtagadják az engedélyt e berendezéseknek a nyilvános távközlési hálózatra való csatlakoztatására és/vagy üzembe helyezésére, ha azok nem felelnek meg a 93/97/EGK tanácsi irányelv alapján elfogadott, vonatkozó közös műszaki előírásoknak [8] vagy – ennek hiányában – ezen irányelv 4. cikkében lefektetett alapvető követelményeknek. Amennyiben nincsenek közös műszaki előírások vagy összehangolt feltételek, a nemzeti előírásoknak arányban kell állniuk az említett alapvető követelményekkel, és a 83/189/EGK irányelv értelmében tájékoztatni kell azokról a Bizottságot, amennyiben az említett irányelv előírja,- egyéb végberendezések esetében megtagadják az engedélyt e berendezéseknek a nyilvános távközlési hálózatra való csatlakoztatására és/vagy üzembe-helyezésére, ha azok nem felelnek meg a 91/263/EGK tanácsi irányelv [9] alapján elfogadott, vonatkozó közös műszaki előírásoknak vagy – ennek hiányában – ezen irányelv 4. cikkében lefektetett alapvető követelményeknek."2. cikkA 90/388/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés a következőképpen módosul:i. a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:- ""kizárólagos jogok";: azon jogok, amelyeket valamely tagállam bármilyen törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eszközzel egy vállalkozásra ruház, számára fenntartva azt a jogot, hogy az adott földrajzi területen távközlési szolgáltatást végezzen vagy tevékenységet folytasson.";ii. a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:- ""különleges jogok";: azok a következőkben megnevezett jogok, amelyeket valamely tagállam korlátozott számú vállalkozásra ruház bármilyen törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eszközzel, s amelyek egy adott földrajzi területen- a szolgáltatás végzésére és a tevékenység folytatására jogosult vállalkozások számát olyan kritériumok alapján korlátozzák kettőre vagy annál többre, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a diszkriminációmentesség biztosítását,vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon jelölnek ki több egymással versenyben álló vállalkozást, amelyek jogosultak a szolgáltatás végzésére vagy a tevékenység folytatására, vagy- az említett kritériumoktól eltérő módon juttatnak bármely vállalkozás vagy vállalkozások részére olyan jogi vagy szabályozási előnyöket, amelyek jelentősen befolyásolják más vállalkozások azon lehetőségeit, hogy ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételekkel nyújthassák ugyanazokat a távközlési szolgáltatásokat és folytathassák ugyanazokat a tevékenységeket.";iii. a negyedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:- ""távközlési szolgáltatások";: olyan szolgáltatások, amelyek részben vagy egészben jeleknek nyilvános távközlési hálózaton történő távközlési eljárások útján történő átviteléből és irányításából állnak, kivéve a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztő szolgáltatásokat és a műholdas szolgáltatásokat.";iv. a negyedik francia bekezdés után a következő szöveggel egészül ki:- ""műholdas földiállomás-hálózat";: kettő vagy több földiállomás-konfiguráció, amelyek műhold segítségével működnek együtt,- "műholdas hálózati szolgáltatás";: műholdas földiállomás-hálózatok létesítése és működtetése; e szolgáltatások magukban foglalják legalább a műholdas földi állomások által az űrszegmens felé irányuló rádiótávközlést (föld-űr irány "uplink";), valamint rádió-távközlési összeköttetés létesítését az űrszegmens és a műholdas földi állomások között (űr-föld irány "downlink";),- "műholdas távközlési szolgáltatás";: olyan szolgáltatás, amely részben vagy egészben műholdas hálózati szolgáltatásokat vesz igénybe,- "műholdas szolgáltatások";: a műholdas távközlési szolgáltatások és/vagy műholdas hálózati szolgáltatások nyújtása.";v. a hatodik francia bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:"Ilyen indok a hálózatok üzemeltetésének biztonsága, a hálózat integritásának fenntartása, továbbá indokolt esetben a szolgáltatások együttműködési képessége, az adatvédelem, továbbá – a műholdas hálózati szolgáltatások esetében – a frekvenciatartomány hatékony kihasználása és a kedvezőtlen interferencia megakadályozása a műholdas távközlési rendszerek és egyéb, az űrbe telepített vagy földi műszaki rendszerek között."b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(2) Ezen irányelv nem vonatkozik a telex-szolgáltatásra és a földi mobil rádiótávközlésre."2. A 2. cikk a következőképpen módosul:a) Az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"Az 1. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok minden olyan intézkedést visszavonnak, amelyek:a) kizárólagos jogot biztosítanak a távközlési szolgáltatások nyújtására a távbeszélő-szolgáltatás kivételével;ésb) olyan különleges jogokat biztosítanak, amelyek a távközlési szolgáltatások nyújtására jogosult vállalkozások számát olyan kritériumok alapján korlátozzák kettőre vagy annál többre, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a diszkriminációmentesség biztosítását;vagyc) olyan különleges jogokat biztosítanak, amelyekkel az említett kritériumoktól eltérő módon jelölnek ki több egymással versenyben álló vállalkozást, amelyek távközlési szolgáltatások nyújtására jogosultak.A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy valamennyi üzemeltető jogosult legyen – a távbeszélő szolgáltatás kivételével – bármilyen ilyen távközlési szolgáltatást nyújtani."b) A 2. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:"A tagállamok tájékoztatást adnak azon kritériumokról, amelyek alapján az engedélyeket kiadják, az engedélyekhez fűzött feltételekkel együtt, valamint a földi adóállomások üzemeltetéséhez szükséges bejelentési eljárásokról.A tagállamok folyamatosan tájékoztatják a Bizottságot azon tervekről, amelyek új engedélyezési eljárás bevezetésére vagy a meglévő eljárások megváltoztatására irányulnak."3. A 6. cikk a következőképpen módosul:a) A második bekezdés után a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:"A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szolgáltatókra az engedélyezési eljárás során kivetett valamennyi díj meghatározása a tárgyilagosság, az áttekinthetőség és a diszkriminációmentesség szempontjai alapján történjen.A díjakat, a díjak alapjául szolgáló szempontokat és ezek változásait – megfelelő módon és kellő részletességgel – közzé kell tenni úgy, hogy ezek az információk könnyen hozzáférhetők legyenek.A tagállamok legkésőbb az ezen irányelv kihirdetésétől számított kilenc hónapon belül, ezután pedig bármilyen változás esetén értesítik a Bizottságot arról, hogy hogyan érhetők el ezen információk. A Bizottság rendszeresen közzéteszi az ilyen értesítésekre vonatkozó referenciákat."b) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a műholdas földiállomás-engedéllyel rendelkező üzemeltetők számára rendelkezésre álló űrszegmens-kapacitások kínálatának bármely rendeleti tilalma vagy korlátozása megszűnjön, és saját területükön minden űrszegmens-szolgáltató részére engedélyezik annak ellenőrzését, hogy a szolgáltató űrszegmensével kapcsolatban használandó műholdas földiállomás-hálózat megfelel az általa birtokolt űrszegmens-kapacitáshoz való hozzáférés közzétett feltételeinek."3. cikkAzon tagállamok, amelyek szerződő felei a műholdak üzemeltetésének céljából az Intelsat, Inmarsat, Eutelsat és Intersputnik nemzetközi szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményeknek, – kérésre – tájékoztatják a Bizottságot az olyan intézkedésekről rendelkezésükre álló valamennyi információról, amely sértheti az EK-Szerződés versenyszabályait vagy érintheti ezen irányelv céljait, illetve a Tanács távközlésről szóló irányelveit.4. cikkA tagállamok legkésőbb az ezen irányelv hatálybalépésétől számított kilenc hónapon belül minden olyan információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, amely alapján a Bizottság megállapíthatja, hogy eleget tettek-e az 1. és a 2. cikk rendelkezéseinek.5. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1994. október 13-án.a Bizottság részérőlKarel Van Mierta Bizottság tagja[1] HL C 8., 1992.1.14., 1. o.[2] HL C 42., 1993.2.15., 30. o.[3] HL L 131., 1998.5.27., 73. o.[4] EBHT (1991) I-1223. o.[5] HL L 290., 1993.11.24., 1. o.[6] HL L 192., 1990.7.24., 10. o.[7] EBHT(1992) I-5833. o.[8] HL L 290., 1993.11.24., 1. o.[9] HL L 128., 1991.5.23., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1981. július 20.) a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/115/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31981L0575

Hivatalos Lap L 209 , 29/07/1981 o. 0030 - 0031 finn különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0147  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0213  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0147  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0213

		A Tanács irányelve(1981. július 20.)a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/115/EGK tanácsi irányelv módosításáról(81/575/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/115/EGK tanácsi irányelv [4] meghatározza többek között a legutóbb a 80/1267/EGK irányelvvel [5] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [6] I. mellékletében meghatározott, az M1 kategóriájú járművekbe beépítésre kerülő biztonságiöv-rögzítésekre vonatkozó követelményeket;mivel a közúti biztonság érdekében a továbbiakban az egyes "M" és "N" kategóriájú járművek esetében kötelező, a többi "M" és "N" kategóriájú jármű esetében pedig engedélyezett és javasolt a gépjárművek biztonsági öveire és utasbiztonsági rendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/541/EGK tanácsi irányelv [7] előírásainak megfelelő biztonsági övek és utasbiztonsági rendszerek beépítése; mivel ezért a gépjárművekre vonatkozó EGK-típusjóváhagyás keretében a többi kategóriába tartozó gépjármű esetében biztosítani kell a biztonsági öv rögzítési pontjait; mivel e célból a 76/115/EGK irányelv hatályát ki kell terjeszteni, hogy a gyártók olyan biztonságiöv-rögzítésekkel szerelhessék fel e járműveket, amelyek megfelelnek a fenti irányelv előírásainak; mivel a gépjárműgyártás műszaki fejlődése lehetővé tette ezen kiterjesztést;mivel e célból módosítani kell a 76/115/EGK irányelvet;mivel a fenti irányelv módosítása a 76/115/EGK irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítását jelenti; mivel ezen irányelv rendelkezései hatálybalépésének egybe kell esnie azon rendelkezések hatálybalépésével, amelyek a 76/115/EGK irányelv mellékletei követelményeinek módosítása céljából ezen irányelv elfogadását követően kerülnek elfogadásra,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/115/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"2. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű" bármilyen, a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott "M" és "N" kategóriájú, közúti használatra tervezett, legalább négy kerékkel rendelkező és 25 km/h-t meghaladó tervezési sebességű jármű."2. Az I. mellékletben:a) A 4.3.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.3.1. Az "M1" és "M2" kategóriájú (a 3500 kg-ot meghaladó megengedett legnagyobb tömegű járművek és a kifejezetten álló utasok számára tervezett járművek kivételével) valamint az "N1", "N2" és "N3" kategóriájú járművek első ülései esetén két alsó és egy felső biztonságiöv-rögzítést kell beépíteni. Az első középső ülések esetén azonban a két alsó biztonságiöv-rögzítés elégségesnek tekinthető, amennyiben a szélvédő a 74/60/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott referenciazónán kívül esik. A biztonsági öv rögzítései szempontjából a szélvédő akkor tekinthető a referenciazóna részének, ha a II. mellékletben leírt vizsgálati módszer alapján statikus kapcsolatba képes kerülni a vizsgálati berendezéssel.;"b) A 4.3.1.1. és a 4.3.1.2. pontot el kell hagyni;c) A 4.3.2. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.3.2. Az "M1" kategóriába tartozó járművek külső ülései esetében két alsó és egy felső biztonságiöv-rögzítésnek kell lennie.;"d) A 4.3.3. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.3.3. Az "M1" kategóriába tartozó járművek minden egyéb ülése esetén és az "M1" kategóriától eltérő járművek minden nem védett ülése esetén a 4.1.3. pontban meghatározottak szerint legalább két alsó biztonságiöv-rögzítést kell biztosítani.A "védett ülés" és a "védett terület": az ülés előtti terület, amely magába foglalja az alábbiakat:- egy vízszintes, a H-ponton átmenő és egy másik, az előbbi felett 400 mm-re elhelyezkedő sík közötti rész,- két függőleges hosszanti, a H-pontra szimmetrikus és egymástól 400 mm távolságra elhelyezkedő sík közötti rész,- a H-ponttól 1,30 m távolságra lévő keresztirányú függőleges sík mögött.A keresztirányú függőleges síkok között a "védőfal" egy olyan folyamatos felület, amely biztosítja, hogy ha egy 165 mm átmérőjű gömböt hosszanti vízszintes irányban a védőfal egy tetszőleges pontján és a gömb középpontján keresztül vetítenek, a védett területen sehol nincs olyan nyílás, amelyen a gömb átférne.Az ülés abban az esetben minősül védettnek, ha a védett területen belüli védőfal összesített területe legalább 800 cm2.;"e) A 4.3.4. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.3.4. Felhajtható ülés esetén, illetve a 4.3.1., 4.3.2. vagy a 4.3.3. pont hatálya alá nem tartozó ülések esetében nincsen szükség biztonságiöv-rögzítésekre. Amennyiben azonban a jármű ezekhez az ülésekhez is rendelkezik biztonságiöv-rögzítésekkel, azoknak meg kell felelniük az ezen irányelv előírásainak."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek azon a napon megfeleljenek, amelyet azon rendelkezések hatálybalépéséhez határoztak meg, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 76/115/EGK irányelv 6. cikke alapján az ezen irányelv után elfogadásra kerülő irányelvnek megfeleljenek azért, hogy az irányelv mellékleteinek követelményeit a műszaki fejlődéshez lehessen igazítani. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1981. július 20-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Walker[1] HL C 87., 1980.4.9., 5. o.[2] HL C 265., 1980.10.13., 77. o.[3] HL C 230., 1980.9.8., 6. o.[4] HL L 24., 1976.1.30., 6. o.[5] HL L 375., 1980.12.31., 34. o.[6] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[7] HL L 220., 1977.8.29., 95. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2001/10/EK irányelve (2001. május 22.) a 91/68/EGK tanácsi irányelv súrlókór tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0010

Hivatalos Lap L 147 , 31/05/2001 o. 0041 - 0041

		Az Európai Parlament és a Tanács 2001/10/EK irányelve(2001. május 22.)a 91/68/EGK tanácsi irányelv súrlókór tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) Az állatok forgalomba hozatalára vonatkozó surlókórral kapcsolatos állat-egészségügyi feltételeket a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK irányelv [4] állapítja meg.(2) A Bizottság a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal (TSE) összefüggő különböző kérdésekkel kapcsolatban tudományos szakvéleményeket szerzett be, különösen a Tudományos Operatív Bizottságtól. A 91/68/EGK irányelvben megállapított szabályokat e vélemények figyelembevételével felül kell vizsgálni.(3) A TSE-kkel kapcsolatos valamennyi kérdésre vonatkozóan rendelkezéseket kell megállapítani, amelyek különösen az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [5] 1. cikkének (1) bekezdésében említett élő állatok és állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkoznak.(4) Ezen irányelvnek közvetlen közegészségügyi vonatkozása van és a belső piac működésével kapcsolatos. Következésképpen célszerű az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére és az ellenük való védekezésre vonatkozó szabályok elfogadásának jogalapjául a Szerződés 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára hivatkozni.(5) A 91/68/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 91/68/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk (7) bekezdésében a "B. melléklet I. és II. szakaszában felsorolt" szöveg helyébe a "B. melléklet I. szakaszában felsorolt" szöveg lép.2. A 6. cikk b) pontját el kell hagyni.3. A 7. cikk (1) bekezdésében a "B. melléklet II. és III. szakaszában említett" szöveg helyébe a "B. melléklet III. szakaszában említett" szöveg lép.4. A 8. cikk (1) bekezdésében a "B. melléklet II. és III. szakaszában felsorolt" szöveg helyébe a "B. melléklet III. szakaszában felsorolt" szöveg lép.5. A B. melléklet II. szakaszát el kell hagyni.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2001. június 30. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2001. július 1-jétől kell alkalmazni.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. május 22-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökM. Winberg[1] HL C 45., 1999.2.19., 33. o.[2] HL C 258., 1999.9.10., 19. o.[3] Az Európai Parlament 2000. február 16-i véleménye (HL C 339., 2000.11.29., 128. o.) és a Tanács 2001. február 12-i határozata.[4] HL L 46., 1991.2.19., 19. o. A legutóbb a 94/953/EK bizottsági határozattal (HL L 371., 1994.12.31., 14. o.) módosított irányelv.[5] HL L 147., 2001.5.31., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1970. július 13.) az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett színezőanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1962. október 23-i tanácsi irányelv negyedik módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31970L0358

Hivatalos Lap L 157 , 18/07/1970 o. 0036 - 0037 finn különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0148  dán különkiadás sorozat I fejezet 1970(II) o. 0377  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0148  angol különkiadás sorozat I fejezet 1970(II) o. 0434  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 5 o. 0135  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0230  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 1 o. 0230

		A Tanács irányelve(1970. július 13.)az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett színezőanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1962. október 23-i tanácsi irányelv negyedik módosításáról(70/358/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a legutóbb az 1968. december 20-i tanácsi irányelvvel [1] módosított, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett színezőanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1962. október 23-i tanácsi irányelv [2] 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezése felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a tagállamokkal folytatott konzultáció után meghatározza azokat a vizsgálati módszereket, amelyek szükségesek annak ellenőrzéséhez, hogy a színezőanyagok megfelelnek-e az előírt tisztasági követelményeknek;mivel célszerű a Bizottságra bízni a mintavételi eljárások, valamint az élelmiszerekben, illetve az élelmiszereken használt színezőanyagok kimutatására és azonosítására szolgáló vizsgálati módszerek meghatározását;mivel minden olyan esetben, amikor a Tanács az élelmiszerekre vonatkozó szabályok végrehajtására hatalmazza fel a Bizottságot, ki kell dolgozni egy eljárást, amely biztosítja a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést, a Tanács 1969. november 13-i határozatával [3] létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottságon belül;ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA Tanács 1962. október 23-i irányelve a 2. és 3. cikk rendelkezéseinek megfelelően módosul.2. cikk"(2) A 11a. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni:- az irányelv III. mellékletében szereplő általános és különleges tisztasági követelmények ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati módszerek kidolgozására,- a mintavételi eljárások, valamint az élelmiszerekben, illetve az élelmiszereken használt színezőanyagok kimutatására és azonosítására szolgáló vizsgálati módszerek kidolgozására."3. cikk"11a. cikk(1) Amennyiben az e cikkben meghatározott eljárást kell követni, akár az elnök kezdeményezésre, akár valamely tagállam képviselőjének kérésére össze kell hívni az 1969. november 13-i tanácsi határozattal létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottságot (a továbbiakban "bizottság").(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt tizenkét szavazatos többséggel kell meghozni, a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdése alapján kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.c) Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.11b. cikkA 11a. cikk rendelkezéseit tizennyolc hónapig lehet alkalmazni attól az időponttól számítva, amikor a bizottságot akár a 11a. cikk, akár más hasonló rendelkezés alapján először megkeresték."4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1970. július 13-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Ertl[1] HL L 309., 1968.12.24., 24. o.[2] HL L 115., 1962.11.11., 2645/62. o.[3] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2001/30/EK irányelve (2001. május 2.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról szóló 96/77/EK irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0030

Hivatalos Lap L 146 , 31/05/2001 o. 0001 - 0023

		A Bizottság 2001/30/EK irányelve(2001. május 2.)a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról szóló 96/77/EK irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a 94/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [1] módosított, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően,mivel:(1) Meg kell határozni a legutóbb a 2001/5/EK irányelvvel [3] módosított, a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [4] megemlített, színezékeken és édesítőszereken kívüli összes egyéb adalékanyag tisztasági követelményeit.(2) A legutóbb a 2000/63/EK irányelvvel [5] módosított, a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról szóló, 1996. december 2-i 96/77/EK bizottsági irányelv [6] számos élelmiszer-adalékanyagra tisztasági követelményeket határoz meg. Ezt az irányelvet most ki kell egészíteni a 95/2/EK irányelvben említett fennmaradó élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelménnyel.(3) Figyelembe kell venni az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó közös FAO/WHO szakértői bizottság (JECFA) által szerkesztett Codex Alimentarius-ban az adalékanyagok vonatkozásában megállapított előírásokat és vizsgálati módszereket.(4) Az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 96/77/EK irányelv a következőképpen módosul:A melléklet az ezen irányelv mellékletével egészül ki.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) Azokat a 2002. június 1-je előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett termékeket, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvnek, a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. május 2-án.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 237., 1994.9.10, 1. o.[2] HL L 40., 1989.2.11, 27. o.[3] HL L 55., 2001.2.24, 59. o.[4] HL L 61., 1995.3.18, 1. o.[5] HL L 227., 2000.10.30., 1. o.[6] HL L 339., 1996.12.30., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETE 170 (i) KALCIUM-KARBONÁTAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/45/EK irányelv [1] mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 353 META-BORKŐSAVSzinonimák | Di-borkősav |MeghatározásKémiai név | Meta-borkősav |Összegképlet | C4H6O6 |Tartalom | Legalább 99,5 % |Leírás | Kristályos vagy por állagú, fehér vagy sárgás színű. Nagyon folyósodó, enyhén karamelles illatú |AzonosításA. | Vízben és etanolban nagyon jól oldódik |B. | Az anyag 1 és 10 mg közötti mintáját kell 2 ml koncentrált kénsavval és 2 csepp szulfo-rezorcinol reagenssel együtt egy kémcsőbe helyezni. 150 °C-ra hevítve élénk lila szín jelenik meg |TisztaságArzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 354 KALCIUM-TARTARÁTSzinonimák | L-kalcium-tartarát |MeghatározásKémiai név | Kalcium-L(+)- 2,3-dihidroxi-butándioát-dihidrát |Összegképlet | C4H4CaO6. 2H2O |Molekulatömeg | 224,18 |Tartalom | Legalább 98,0 % |Leírás | Finom kristályos por, fehér vagy pisztkosfehér színű |AzonosításA.Vízben kis mértékben oldódik. Oldhatósága körülbelül 0,01 g/100 ml víz (20 °C-on). Etanolban nehezen oldódik. Dietil-éterben kis mértékben oldódik. Savakban oldódik | |B.Fajlagos forgatóképesség [α]20D | + 7,0 o és + 7,4 o között (0,1 % 1N HCl oldatban) |C.5 %-os szuszpenzió pH-értéke | 6,0 és 9,0 között |TisztaságSzulfátok (mint H2SO4) | Legfeljebb 1 g/kg |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 356 NÁTRIUM-ADIPÁTMeghatározásKémiai név | Nátrium-adipát |EINECS | 231–293–5 |Összegképlet | C6H8Na2O4 |Molekulatömeg | 190,11 |Tartalom | Legalább 99,0 % (szárazanyagra vonatkoztatva) |Leírás | Fehér szagtalan kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Olvadáspont-tartomány | 151 °C – 152 oC (adipinsavra nézve) |B.Oldhatóság | Kb. 50 g/100 ml víz (20 °C-on) |C.Pozitív nátrium-teszt | |TisztaságVíz | Legfeljebb 3 % (Karl Fischer) |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 357 KÁLIUM-ADIPÁTMeghatározásKémiai név | Kálium-adipát |EINECS | 242–838–1 |Összegképlet | C6H8K2O4 |Molekulatömeg | 222,32 |Tartalom | Legalább 99,0 % (szárazanyagra vonatkoztatva) |Leírás | Fehér szagtalan kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Olvadáspont-tartomány | 151 °C – 152 oC (adipinsavra nézve) |B.Oldhatóság | Kb. 60 g/100 ml víz (20 °C-on) |C.Pozitív kálium-teszt | |TisztaságVíz | Legfeljebb 3 % (Karl Fischer) |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 420(i) SZORBITAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv [2] mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 420(ii) SZORBITSZIRUPAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 421 MANNITAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 425(i) KONJAC GUMIMeghatározás | A Konjac gumi vízben oldódó hidrokolloid, amelyet a Konjac lisztből vizes extrakcióval nyertek. A Konjac liszt az Amorphophallus konjac évelő növény gyökeréből előállított tisztítatlan nyers termék. A Konjac gumi fő összetevője a vízben oldódó, nagy molekulatömegű poliszacharid, a glükomannán, ami D-mannóz és D-glükóz egységekből áll, 1,6:1,0 molarányban, β(1-4) glikozidos kötésekkel összekapcsolva. Rövidebb oldalláncok β(1-3) glikozidos kötésekkel kapcsolódnak, és véletlenszerűen előfordulnak acetil-csoportok körülbelül 9-19 cukoregység: 1 csoport arányban |Molekulatömeg | A fő összetevő, a glükomannán átlagos molekulatömege 200000 és 2000000 között van |Tartalom | Legalább 75 % szénhidrát |Leírás | Fehértől a krémszínűn át a világosbarnáig változó színű por |AzonosításA.Oldhatóság | Forró vagy hideg vízben diszpergálódik, nagy viszkozitású, 4,0 és 7,0 közötti pH- értékű oldatot képez |B.Gélképződés | 4 ml nátrium-borát oldatot kell egy kémcsőben a minta 1 %-os oldatához hozzáadni, és erőteljesen meg kell rázni. Gél alakul ki |C.Hőstabil gélképződés | A mintából 2 %-os oldatot kell készíteni úgy, hogy azt folyamatos rázogatás mellett 30 percig forrásban levő vízfürdőben kell hevíteni, majd az oldatot szobahőmérsékletűre le kell hűteni. A 30 g 2 %-os oldat elkészítéséhez felhasznált minta minden grammjához 1 ml 10 %-os kálium-karbonátot kell szobahőmérsékleten a teljesen hidratált mintához adni. A keveréket vízfürdőben 85 °C-ra kell hevíteni és így kell rázogatás nélkül 2 órán keresztül tartani. Ilyen körülmények között a hőmérsékletre nézve stabil gél alakul ki |D.Viszkozitás (1 %-os oldat) | 25 °C-on legalább 3 kg m-1 s-1 |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 12 % (105 °C, 5 óra) |Keményítő | Legfeljebb 3 % |Fehérje | Legfeljebb 3 % (N × 5,7) A nitrogéntartalmat Kjeldahl-módszerrel kell meghatározni. A minta százalékos nitrogéntartalma 5,7-del megszorozva adja a minta százalékos fehérjetartalmát |Éterben oldódó anyag | Legfeljebb 0,1 % |Összes hamu | Legfeljebb 0,5 % (800 °C, 3-4 óra) |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |Salmonella spp. | Nincs jelen 12,5 g-ban |E. coli | Nincs jelen 5 g-ban |E 425(ii) KONJAC GLÜKOMANNÁNMeghatározás | A Konjac glükomannán vízben oldódó hidrokolloid, amelyet Konjac lisztből víztartalmú etanollal történő mosással nyernek. A Konjac liszt az Amorphophallus konjac évelő növény gumójából előállított tisztítatlan nyers termék. Fő összetevője a vízben oldódó, nagy molekulatömegű poliszacharid, a glükomannán, ami, 1,6:1,0 moláris arányban, β(1-4) glikozidos kötésekkel összekapcsolt D-mannóz és D-glükóz egységekből áll, minden 50. vagy 60. egységnél elágazással. Körülbelül minden 19. cukormaradék acetilált |Molakulatömeg | 500000 – 2000000 |Tartalom | Összes élelmi rost: legalább 95 %, szárazanyag-tartalomra vonatkoztatva |Leírás | A fehértől az enyhén barnáig változó, finom részecskeméretű, könnyen folyó és szagtalan por |AzonosításA.Oldhatóság | Forró vagy hideg vízben diszpergálható, nagy viszkozitású, 5,0 és 7,0 közötti pH-értékű oldatot képez. Az oldhatóságot növeli a hő és a mechanikus rázás |B.Hőstabil gélképződés | A mintából 2 %-os oldatot kell készíteni úgy, hogy azt folyamatos rázogatás mellett 30 percig forrásban levő vízfürdőben kell hevíteni, majd az oldatot szobahőmérsékletűre le kell hűteni. A 30 g 2 %-os oldat elkészítéséhez felhasznált minta minden grammjához 1 ml 10 %-os kálium-karbonátot kell szobahőmérsékleten a teljesen hidratált mintához adni. A keveréket vízfürdőben 85 °C-ra kell hevíteni és így kell rázogatás nélkül 2 órán keresztül tartani. Ilyen körülmények között a hőmérsékletre nézve stabil gél alakul ki |C.Viszkozitás (1 %-os oldat) | 25 °C-on legalább 20 kg m-1 s-1 |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 8 % (105 °C, 3 óra) |Keményítő | Legfeljebb 1 % |Fehérje | Legfeljebb 1,5 % (N × 5,7) A nitrogéntartalmat Kjeldahl-módszerrel kell meghatározni. A minta százalékos nitrogéntartalma 5,7-del megszorozva adja a minta százalékos fehérjetartalmát |Éterben oldódó anyag | Legfeljebb 0,5 % |Szulfit (mint SO2) | Legfeljebb 4 mg/kg |Klorid | Legfeljebb 0,02 % |50 % alkoholban oldódó anyag | Legfeljebb 2,0 % |Összes hamu | Legfeljebb 2,0 % (800 °C, 3-4 óra) |Ólom | Legfeljebb 1 mg/kg |Salmonella spp. | Nincs jelen 12,5 g-ban |E.coli | Nincs jelen 5 g-ban |E 504(ii) MAGNÉZIUM-HIDROXID-KARBONÁTSzinonimák | Magnézium-hidrogén-karbonát, magnézium-szubkarbonát (könnyű vagy nehéz), hidratált bázikus magnézium-karbonát, magnézium-karbonát-hidroxid |MeghatározásKémiai név | Hidratált magnézium-karbonát-hidroxid |EINECS | 235–192–7 |Összegképlet | 4MgCO3Mg(OH)25H2O |Molekulatömeg | 485 |Tartalom | Legalább 40,0 % és legfeljebb 45,0 % Mg, MgO-ban kifejezve |Leírás | Könnyű, fehér, éghető halmaz vagy nehéz, fehér por |AzonosításA.Pozitív magnézium- és karbonátteszt | |B.Oldhatóság | Vízben gyakorlatilag nem oldódik. Etanolban nem oldódik |TisztaságSavban nem oldódó anyag | Legfeljebb 0,05 % |Vízben oldódó anyag | Legfeljebb 1,0 % |Kalcium | Legfeljebb 1,0 % |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 10 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 553b ZSÍRKŐSzinonimák | Talkum |Meghatározás | A vizes magnézium-szilikát természetesen előforduló formája, amely változó arányú kapcsolódó ásványokat tartalmaz, mint amilyen az alfa-kvarc, a kalcit, a klorit, a dolomit, a magnezit és a flogopit |Kémiai név | Magnézium-hidrogén-metaszilikát |EINECS | 238–877–9 |Összegképlet | Mg3(Si4O10)(OH)2 |Molekulatömeg | 379,22 |Leírás | Világos, homogén, fehér vagy majdnem fehér por, zsíros tapintású |AzonosításA.Infravörös elnyelés | Jellegzetes csúcsok 3677, 1018 és 669 cm–1-nél |B.Röntgendiffrakció | Csúcsok a 9,34 / 4,66 / 3,12 Å-nál |C.Oldhatóság | Vízben és etanolban nem oldódik |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 0,5 % (105 °C, 1 óra) |Savban oldódó anyag | Legfeljebb 6 % |Vízben oldódó anyag | Legfeljebb 0,2 % |Savban oldódó vas | Nem meghatározható |Arzén | Legfeljebb 10 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |E 554 NÁTRIUM-ALUMÍNIUM-SZILIKÁTSzinonimák | Nátrium-szilikoaluminát, nátrium-aluminoszilikát, alumínium-nátrium-szilikát |MeghatározásKémiai név | Nátrium-alumínium-szilikát |Tartalom | Szárazanyagra vonatkoztatva: legalább 66,0 %, és legfeljebb 88,0 % SiO2-ban kifejezvelegalább 5,0 % és legfeljebb 15,0 % Al2O3-ban kifejezve |Leírás | Finom fehér, amorf por vagy gömböcskék |AzonosításA.Pozitív nátrium-, alumínium- és szilikát-teszt | |B.5 %-os szuszpenzió pH-értéke | 6,5 és 11,5 között |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 8,0 % (105 °C, 2 óra) |Hevítési veszteség | Legalább 5,0 % és legfeljebb 11,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva (1000 °C, tömegállandóságig) |Nátrium | Legalább 5 % és legfeljebb 8,5 % (Na2O-ban kifejezve), szárazanyagra vonatkoztatva |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 555 KÁLIUM-ALUMÍNIUM-SZILIKÁTSzinonimák | Csillámpala, máriaüveg |Meghatározás | A természetes csillámpala főleg kálium-alumínium-szilikátból (muszkovitból) áll |EINECS | 310–127–6 |Kémiai név | Kálium-alumínium-szilikát |Összegképlet | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |Molekulatömeg | 398 |Tartalom | Legalább 98 % |Leírás | A világos szürkétől a fehérig változó kristályos lemezkék vagy por |AzonosításA.Oldhatóság | Vízben, hígított savakban, valamint alkáli és szerves oldószerekben nem oldódik |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 0,5 % (105 °C, 2 óra) |Antimon | Legfeljebb 20 mg/kg |Cink | Legfeljebb 25 mg/kg |Bárium | Legfeljebb 25 mg/kg |Króm | Legfeljebb 100 mg/kg |Réz | Legfeljebb 25 mg/kg |Nikkel | Legfeljebb 50 mg/kg |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |Kadmium | Legfeljebb 2 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 10 mg/kg |E 556 KALCIUM-ALUMÍNIUM-SZILIKÁTSzinonimák | Kalcium-aluminoszilikát, kalcium-szilikoaluminát, alumínium-kalcium-szilikát |MeghatározásKémiai név | Kalcium-alumínium-szilikát |Tartalom | Szárazanyagra vonatkoztatva: legalább 44,0 %, és legfeljebb 50,0 % SiO2-ban kifejezvelegalább 3,0 % és legfeljebb 5,0 % Al2O3-ban kifejezvelegalább 32,0 % és legfeljebb 38 % CaO-ban kifejezve |Leírás | Finom, fehér, könnyen folyó por |AzonosításA.Pozitív kalcium-, alumínium- és szilikátteszt | |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 10,0 % (105 °C, 2 óra) |Hevítési veszteség | Legalább 14,0 % és legfeljebb 18,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva (1000 °C, tömegállandóság) |Fluorid | Legfeljebb 50 mg/kg |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 10 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 558 BENTONITMeghatározás | A bentonit természetes agyag, amely nagy arányban tartalmaz montmorillonitot, egy természetes módon hidratált alumínium-szilikátot, amelyben néhány alumínium- és szilíciumatomot természetes úton más atom, magnézium vagy vas helyettesít. A kalcium- és nátrium-ionokat az ásványi rétegek közé fogták be. A bentonitnak négy gyakori típusa van: természetes nátrium-bentonit, természetes kalcium-bentonit, nátriumaktivált bentonit és savaktivált bentonit. |EINECS | 215–108–5 |Összegképlet | (Al, Mg)8(Si4O10)4(OH)8. 12 H2O |Molekulatömeg | 819 |Tartalom | A montmorillonittartalom legalább 80 % |Leírás | Nagyon finom, sárgás vagy szürkés fehér por vagy szemcsék. A bentonit szerkezete lehetővé teszi a víz felszívását a szerkezetébe és külső felületére (duzzadási tulajdonságok) |AzonosításA.Metilénkékteszt | |B.Röntgendiffrakció | Jellegzetes csúcsok a 12,5/15 Å |C.Infravörös abszorpció | Csúcsok 428/470/530/1110–1020/3750 – 3400 cm– 1-nél |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 15 % (105 °C, 2 óra) |Arzén | Legfeljebb 2 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 20 mg/kg |E 559 ALUMÍNIUM-SZILIKÁT (KAOLIN)Szinonimák | Kaolin, könnyű vagy nehéz |Meghatározás | A vizes alumínium-szilikát (kaolin) tisztított, fehér, mintázóanyag, kaolinitből, kálium-alumínium-szilikátból, földpátból és kvarcból álló agyag. A feldolgozáskor nem szabad kalcinációt végezni |EINECS | 215–286–4 |Összegképlet(kaolinit) | Al2Si2O5(OH)4 (kaolinit) |Molekulatömeg | 264 |Tartalom | Legalább 90 % (a szilikát és az aluminát összege, hevítés után) Szilikát (SiO2)45 % és 55 % közöttAluminát (Al2O3)30 % és 39 % között |Leírás | Finom, fehér vagy szürkés, zsíros por. A kaolin a kaolinit-pelyhek halmazai vagy az önálló hatszögletű pelyhek véletlenszerűen orientált laza halmazaiból áll |AzonosításA.Pozitív aluminát- és szilikátteszt | |B.Röntgendiffrakció | Jellegzetes csúcsok 7,18/3,58/2,38/1,78 Å-nál |C.Infravörös-abszorpció | Csúcsok 3700 és 3620 cm–1-nél |TisztaságHevítési veszteség | 10 % és 14 % között (1000 °C, tömegállandóságig) |Vízben oldódó anyag | Legfeljebb 0,3 % |Savban oldódó anyag | Legfeljebb 2,0 % |Vas | Legfeljebb 5 % |Kálium-oxid (K2O) | Legfeljebb 5 % |Szén | Legfeljebb 0,5 % |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 5 mg/kg |Higany | Legfeljebb 1 mg/kg |E 620 GLUTAMINSAVSzinonimák | L-glutaminsav, L-a-amino-glutársav |MeghatározásKémiai név | L-glutaminsav, L-2-amino-pentán-disav |EINECS | 200–293–7 |Összegképlet | C5H9NO4 |Molekulatömeg | 147,13 |Tartalom | Legalább 99,0 % és legfeljebb 101,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Fehér kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Pozitív glutaminsav-teszt vékonyréteg-kromatográfiával | |B.Fajlagos forgatóképesség [α]D20 | + 31,5o és + 32,2o között [10 %-os oldat (szárazanyag) 2N HCl-ban, 200 mm-es csőben] |C.A telített oldat pH-értéke | 3,0 és 3,5 között |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 0,2 % (80 °C, 3 óra) |Szulfáthamu | Legfeljebb 0,2 % |Klorid | Legfeljebb 0,2 % |Pirrolidon-karboxilsav | Legfeljebb 0,2 % |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 621 MONONÁTRIUM-GLUTAMÁTSzinonimák | Nátrium-glutamát, MSG (a "monosodium glutamate"/"mononátrium-glutamát" elnevezés kezdőbetűiből alkotott mozaikszó) |MeghatározásKémiai név | Mononátrium-L-glutamát-monohidrát |EINECS | 205–538–1 |Összegképlet | C5H8NaNO4. H2O |Molekulatömeg | 187,13 |Tartalom | Legalább 99,0 % és legfeljebb 101,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Fehér, gyakorlatilag szagtalan kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Pozitív nátrium-teszt | |B.Pozitív glutaminsav-teszt vékonyréteg-kromatográfiával | |C.Fajlagos forgatóképesség [α]D20 | + 24,8 o és + 25,3 o között [10 %-os oldat (szárazanyagra) 2N HCl-ban, 200 mm-es csőben] |D.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 6,7 és 7,2 között |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 0,5 % (98 °C, 5 óra) |Klorid | Legfeljebb 0,2 % |Pirrolidon-karboxilsav | Legfeljebb 0,2 % |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 622 MONOKÁLIUM-GLUTAMÁTSzinonimák | Kálium-glutamát, MPG (a "monopotassium glutamate"/"monokálium-glutamát" elnevezés kezdőbetűiből alkotott mozaikszó) |MeghatározásKémiai név | Monokálium-L-glutamát-monohidrát |EINECS | 243–094–0 |Összegképlet | C5H8KNO4. H2O |Molekulatömeg | 203,24 |Tartalom | Legalább 99,0 % és legfeljebb 101,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Fehér, gyakorlatilag szagtalan kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Pozitív kálium-teszt | |B.Pozitív glutaminsav-teszt vékonyréteg-kromatográfiával | |C.Fajlagos forgatóképesség [α]D20 | + 22,5 o és + 24,0 o között (10 %-os oldat (szárazanyagra) 2N HCl-ban, 200 mm-es csőben) |D.A telített oldat pH-értéke | 6,7 és 7,3 között |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 0,2 % (80 °C, 5 óra) |Klorid | Legfeljebb 0,2 % |Pirrolidon-karboxilsav | Legfeljebb 0,2 % |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E623 KALCIUM-DIGLUTAMÁTSzinonimák | Kalcium-glutamát |MeghatározásKémiai név | Monokalcium-di-L-glutamát |EINECS | 242–905–5 |Összegképlet | C10H16CaN2O8. x H2O (x = 0, 1, 2 vagy 4) |Molekulatömeg | 332,32 (szárazanyag) |Tartalom | Legalább 98,0 % és legfeljebb 102,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Fehér, gyakorlatilag szagtalan kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Pozitív kalciumteszt | |B.Pozitív glutaminsavteszt vékonyréteg-kromatográfiával | |C.Fajlagos forgatóképesség [α]D20 | + 27,4 ° és + 29,2 ° között (kalcium-diglutamátra x = 4-gyel) [10 %-os oldat (szárazanyag) 2N HCl-ban, 200 mm-es csőben] |TisztaságVíz | Legfeljebb 19,0 % (x = 4 kalcium-diglutamátra nézve) (Karl Fischer) |Klorid | Legfeljebb 0,2 % |Pirrolidon-karboxilsav | Legfeljebb 0,2 % |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 624 MONOAMMÓMIUM-GLUTAMÁTSzinonimák | Ammónium-glutamát |MeghatározásKémiai név | Monoammónium-L-glutamát-monohidrát |EINECS | 231–447–1 |Összegképlet | C5H12N2O4. H2O |Molekulatömeg | 182,18 |Tartalom | Legalább 99,0 % és legfeljebb 101,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Fehér, gyakorlatilag szagtalan kristályok vagy kristályos por |AzonosításA.Pozitív ammóniumteszt | |B.Pozitív glutaminsavteszt vékonyréteg-kromatográfiával | |C.Fajlagos forgatóképesség [α]D20 | + 25,4 o és + 26,4 o között [10 %-os oldat (szárazanyag) 2N HCl-ban, 200 mm-es csőben] |D.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 6,0 és 7,0 között |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 0,5 % (50 °C, 4 óra) |Szulfáthamu | Legfeljebb 0,1 % |Pirrolidon-karboxilsav | Legfeljebb 0,2 % |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 625 MAGNÉZIUM-DIGLUTAMÁTSzinonimák | Magnézium-glutamát |MeghatározásKémiai név | Monomagnézium-di-L-glutamát-tetrahidrát |EINECS | 242–413–0 |Összegképlet | C10H16MgN2O8. 4H2O |Molekulatömeg | 388,62 |Tartalom | Legalább 95,0 % és legfeljebb 105,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, fehér vagy piszkosfehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív magnéziumteszt | |B.Pozitív glutaminsavteszt vékonyréteg-kromatográfiával | |C.Fajlagos forgatóképesség [α]D20 | + 23,8 ° és + 24,4 ° között [10 %-os oldat (szárazanyagra) 2N HCl-ban, 200 mm-es csőben] |D.A 10 %-os oldat pH-értéke | 6,4 és 7,5 között |TisztaságVíz | Legfeljebb 24 % (Karl Fischer) |Klorid | Legfeljebb 0,2 % |Pirrolidon-karboxilsav | Legfeljebb 0,2 % |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 626 GUANILSAVSzinonimák | Guanilsav |MeghatározásKémiai név | Guanozin-5'– monofoszforsav |EINECS | 201–598–8 |Összegképlet | C10H14N5O8P |Molekulatömeg | 363,22 |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok, vagy fehér kristályos por |AzonosításA.Pozitív ribóz- és szerves foszfátteszt | |B.A 0,25 %-os oldat pH-értéke | 1,5 és 2,5 között |C.Spektrometria: | a 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 256 nm-nél van |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 1,5 % (120 °C, 4 óra) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 627 DINÁTRIUM-GUANILÁTSzinonimák | Nátrium-guanilát, nátrium-5'– guanilát |MeghatározásKémiai név | Dinátrium-guanozin-5'-monofoszfát |EINECS | 221–849–5 |Összegképlet | C10H12N5Na2O8P. x H2O (x = kb. 7) |Molekulatömeg | 407,19 (szárazanyag) |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok, vagy fehér kristályos por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, szerves foszfát- és nátrium-teszt | |B.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,5 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 256 nm-nél van |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 25 % (120 °C, 4 óra) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 628 DIKÁLIUM-GUANILÁTSzinonimák | Kálium-guanilát, kálium-5'-guanilát |MeghatározásKémiai név | Dikálium-guanozin-5'- monofoszfát |EINECS | 226–914–1 |Összegképlet | C10H12K2N5O8P |Molekulatömeg | 439,40 |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok, vagy fehér kristályos por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, szerves foszfát- és káliumteszt | |B.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,5 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 256 nm-nél van |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 5 % (120 °C, 4 óra) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 629 KALCIUM-GUANILÁTSzinonimák | Kalcium-5'-guanilát |MeghatározásKémiai név | Kalcium-guanozin-5'-monofoszfát |Összegképlet | C10H12CaN5O8P. nH2O |Molekulatömeg | 401,20 (szárazanyag) |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, fehér vagy piszkosfehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, szerves foszfát- és kalciumteszt | |B.A 0,05 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,0 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 256 nm-nél van |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 23,0 % (120 °C, 4 óra) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 630 INOZINSAVSzinonimák | 5-inozinsav |MeghatározásKémiai név | Inozin-5'-monofoszforsav |EINECS | 205–045–1 |Összegképlet | C10H13N4O8P |Molekulatömeg | 348,21 |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, és szerves foszfátteszt | |B.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 1,0 és 2,0 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 250 nm-nél van |TisztaságSzárítási veszteség | Legfeljebb 3,0 % (120 °C, 4 óra) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 631 DINÁTRIUM-INOZINÁTSzinonimák | Nátrium-inozinát, nátrium-5'-inozinát |MeghatározásKémiai név | Dinátrium-inozin-5'-monofoszfát |EINECS | 225–146–4 |Összegképlet | C10H11N4Na2O8P. H2O |Molekulatömeg | 392,17 (szárazanyag) |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, és szerves foszfát- és nátriumteszt | |B.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,5 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 250 nm-nél van |TisztaságVíz | Legfeljebb 28,5 % (Karl Fischer) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 632 DIKÁLIUM-INOZINÁTSzinonimák | Kálium-inozinát, kálium-5'-inozinát |MeghatározásKémiai név | Dikálium-inozin-5'-monofoszfát |EINECS | 243–652–3 |Összegképlet | C10H11K2 N4O8P |Molekulatömeg | 424,39 |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, és szerves foszfát- és kálium-teszt | |B.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,5 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 250 nm-nél van |TisztaságVíz | Legfeljebb 10,0 % (Karl Fischer) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 633 KALCIUM-INOZINÁTSzinonimák | Kalcium-5'-inozinát |MeghatározásKémiai név | Kalcium-inozin-5'-monofoszfát |Összegképlet | C10H11CaN4O8P. nH2O |Molekulatömeg | 386,19 (szárazanyag) |Tartalom | Legalább 97,0 %, szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, színtelen vagy fehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, és szerves foszfát- és kalciumteszt | |B.Az 0,05 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,0 között |C.Spektrometria: | A 20 mg/l-es oldat maximális elnyelése 0,01N HCl-ben 250 nm-nél van |TisztaságVíz | Legfeljebb 23,0 % (Karl Fischer) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 634 KALCIUM-5'– RIBONUKLEOTIDMeghatározásKémiai név | A kalcium-5'-ribonukleotid alapvetően a kalcium-inozin-5'-monofoszfát és a kalcium-guanozin-5'-monofoszfát keveréke |Összegképlet | C10H11N4CaO8P. nH2O és C10H12N5CaO8P. nH2O |Tartalom | A két fő összetevő tartalma együttesen legalább 97,0 %, külön-külön pedig legalább 47 % és legfeljebb 53 %, minden esetben szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, fehér vagy majdnem fehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, és szerves foszfát- és kalciumteszt | |B.A 0,05 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,0 között |TisztaságVíz | Legfeljebb 23,0 % (Karl Fischer) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 635 DINÁTRIUM-5'– RIBONUKLEOTIDSzinonimák | Nátrium-5'-ribonukleotid |MeghatározásKémiai név | A dinátrium-5'-ribonukleotid alapvetően a dinátrium-inozin-5'-monofoszfát és a dinátrium-guanozin-5'-monofoszfát keveréke |Összegképlet | C10H11N4O8P. nH2O és C10H12N5Na2O8P. nH2O |Tartalom | A két fő összetevő tartalma együttesen legalább 97,0 %, külön-külön pedig legalább 47 % és legfeljebb 53 %, minden esetben szárazanyagra vonatkoztatva |Leírás | Szagtalan, fehér vagy majdnem fehér kristályok vagy por |AzonosításA.Pozitív ribóz-, és szerves foszfát- és nátriumteszt | |B.Az 5 %-os oldat pH-értéke | 7,0 és 8,5 között |TisztaságVíz | Legfeljebb 26,0 % (Karl Fischer) |Egyéb nukleotidok | Vékonyréteg-kromatográfiával nem kimutatható |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 905 MIKROKRISTÁLYOS VIASZSzinonimák | Ásványolajviasz |Meghatározás | A mikrokristályos viasz ásványolajból nyert szilárd, telített szénhidrogének, főleg elágazó láncú paraffin finomított keveréke |Leírás | Fehértől a sárgáig változó színű, szagtalan viasz |AzonosításA.Oldhatóság | Vízben nem oldódik, etanolban nagyon kis mértékben oldódik |B.Refrakciós index | nD100 1,434–1,448 |TisztaságMolekulatömeg | Átlagosan legalább 500 |Viszkozitás 100 °C-on | Legalább 1,1. 10– 5 m2s– 1 |Hevítési maradék | Legfeljebb 0,1 % |Szénatomszám az 5 %-os desztillációs pontnál | Legfeljebb 5 % a 25-nél kevesebb szénatomszámú molekulák esetén |Szín | Megfelel a tesztnek |Kén | Legfeljebb 0,4 % |Arzén | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 3 mg/kg |nm | Maximális elnyelés cm-enkénti úthosszra nézve |280-289 | 0,15 |290-299 | 0,12 |300-359 | 0,08 |360-400 | 0,02 ||E 912 MONTÁNSAV-ÉSZTEREKMeghatározás | Montánsavak és/vagy -észterek etilén-glikollal és/vagy 1,3-butándiollal és/vagy glicerollal |Kémiai név | Montánsav-észterek |Leírás | A majdnem fehértől a sárgáig terjedő színű pelyhek, por, szemcsék vagy golyócskák |AzonosításA.Sűrűség (20 °C-on) | 0,98 és 1,05 között |B.Olvadáspont | 77 °C-nál magasabb |TisztaságSav érték | Legfeljebb 40 |Glicerol | Legfeljebb 1 % (gázkromatográfiával) |Egyéb poliolok | Legfeljebb 1 % (gázkromatográfiával) |Egyéb viasztípusok | Nem kimutatható (differenciált pásztázó kalorimetriával és/vagy infravörös spektroszkópiával) |Arzén | Legfeljebb 2 mg/kg |Króm | Legfeljebb 3 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 914 OXIDÁLT POLIETILÉN-VIASZMeghatározás | A polietilén kis mértékű oxidációjának poláris reakciótermékei |Kémiai név | Oxidált polietilén |Leírás | Majdnem fehér pelyhek, por, szemcsék vagy golyócskák |AzonosításA.Sűrűség (20 °C-on) | 0,92 és 1,05 között |B.Olvadáspont | 95 °C-nál magasabb |TisztaságSavérték | Legfeljebb 70 |Viszkozitás 120 °C-on | Legalább 8,1. 10–5 m2s–1 |Egyéb viasztípusok | Nem kimutatható (differenciált pásztázó kalorimetriával és/vagy infravörös spektroszkópiával) |Oxigén | Legfeljebb 9,5 % |Króm | Legfeljebb 5 mg/kg |Ólom | Legfeljebb 2 mg/kg |E 950 ACESZULFÁM-KAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 951 ASZPARTÁMAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 953 IZOMALTAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 957 TAUMATINAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 959 NEOHESZPERIDIN DIHIDRO-KALKONAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 965(i) MALTITAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 965(ii) MALTITSZIRUPAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 966 LAKTITAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.E 967 XILITAz ezen adalékanyagra vonatkozó tisztasági követelmények megegyeznek azokkal, amelyeket az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 95/31/EK irányelv mellékletében ezen adalékanyagra állapítottak meg.[1] HL L 226., 1995.9.22, 13. o.[2] HL L 178., 1995.7.28., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1983. szeptember 19.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv ötödik módosításáról (azbeszt)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31983L0478

Hivatalos Lap L 263 , 24/09/1983 o. 0033 - 0036 spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0201  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0201  finn különkiadás fejezet 15 kötet 4 o. 0136  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 4 o. 0136

		A Tanács irányelve(1983. szeptember 19.)az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv ötödik módosításáról (azbeszt)(83/478/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az azbesztnek és egyes azbeszttartalmú termékeknek a használata az emberi egészséget károsító szálak és por kibocsátását okozhatja, ami azbesztózist és rákot idézhet elő;mivel az emberi egészség védelmét leginkább a megelőzés szolgálja;mivel az emberi egészség és a környezet védelmének igen hatékony módja bizonyos szálak, például a számos tudományos forrás szerint különösen veszélyes krokidolit (kék azbeszt) használatának betiltása;mivel azonban jelenleg nincs mód a krokidolit teljes betiltására; mivel értelmetlen volna javasolni a krokidolit tartalmú valamennyi termék kivonását a piacról, hiszen ezeknek a termékeknek a kivonása vagy megsemmisítése során felszabaduló szálak veszélyforrást jelentenének az emberi egészségre;mivel a Közösség szintjén a közeljövőben bizonyos krokidolitot tartalmazó termékek, pl. tömítések és azbesztcement csövek vagy hidraulikus nyomatékváltók nem válthatók fel egyenértékű tulajdonságokkal rendelkező helyettesítőkkel;mivel az azbesztszálakat tartalmazó termékek különleges megjelölése szükséges az azok használatakor fennálló kockázat miatt;mivel néhány tagállamban ezeknek a termékeknek a megjelölése a forgalomba hozatal feltételeit illetően eltérő rendelkezések tárgyát képezi;mivel ez az irányelv korlátozza a krokidolitnak és a krokidolit szálat tartalmazó termékeknek a forgalomba hozatalát és használatát;mivel az egyéb azbesztszálak és az azbesztszálat tartalmazó termékek forgalomba hozatalának és használatának korlátozása tovább javíthatja az emberi egészség védelmét; mivel mindaddig, amíg a korlátozásra vonatkozó közösségi rendelkezéseket nem adják ki, a harmonizációs intézkedések, amelyek ezekkel a szálakkal vagy termékekkel kapcsolatosak a jelölésre vonatkoznak;mivel a kivételek rendszerét, amelyet ez az irányelv határoz meg, rendszeresen felül kell vizsgálni a műszaki és tudományos fejlődés fényében, figyelembe véve a krokidolitnál kevésbé veszélyes helyettesítő anyagok alkalmazásának lehetőségét, tekintettel a szükség esetén bevezetendő, megfelelő módosításokra, ahol azok szükségesek;mivel egyes azbesztszálak használatának megtiltása, és az egyes tagállamok által bevezetett különböző jelölési előírások befolyásolják a közös piac működését; mivel ezért szükséges a tagállamokban a kapcsolódó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítése és a legutóbb a 83/264/EGK irányelvvel [4] módosított 76/769/EGK irányelv [5] mellékletének ennek megfelelő módosítása,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/769/EGK irányelv melléklete az I. melléklet lesz.2. cikkA 76/769/EGK irányelv I. melléklete a következő, 5. ponttal egészül ki:"5.Azbesztszálak5.1.KrokidolitCAS-szám 12001-28-4 | 5.1.Ennek a szálnak és az ezt a szálat tartalmazó termékeknek a forgalomba hozatala és használata tilos.Mindazonáltal minden tagállam engedélyezheti az ilyen szálakat tartalmazó termékek forgalomba hozatalát 1988. június 30-ig, feltéve ha azok 1986. január 1-je előtt készültek.Továbbá minden tagállam mentesítheti a tilalom alól azoknak az ilyen szálakat tartalmazó termékeknek a használatát, amelyek 1986. január 1-je előtt készültek, kerültek a forgalomba vagy vették azokat használatba.Más közösségi irányelvek rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok kivehetik a tilalom alól az alább felsorolt, ilyen szálakat tartalmazó termékeket és az azoknak az előállításához szükséges félkész termékeket:a)azbesztcement csövek;b)sav- és hőálló szigetelők, tömítések, tömszelence tömítések és rugalmas kompenzátorok;c)nyomatékváltók. |5.2.Minden azbesztszál:Krokidolit, CAS-szám 12001-28-4Krizotil, CAS-szám 12001-29-5Amozit, CAS-szám 12172-73-5Antofillit, CAS-szám 77536-67-5Aktinolit, CAS-szám 77536-66-4Tremolit, CAS-szám 77536-68-6 | 5.2.Az 5.1. pont sérelme nélkül csak akkor engedhető meg az ilyen szálakat tartalmazó termékek forgalomba hozatala és használata, ha azok a II. melléklet előírásainak megfelelő jelöléssel vannak ellátva. |3. cikkA 76/769/EGK irányelv a következő II. melléklettel egészül ki:"II. MELLÉKLETAz azbeszttartalmú termékek jelölésére vonatkozó különös rendelkezések1. Az azbeszttartalmú termékek vagy azok csomagolása a következő jelöléssel van ellátva:a) az alábbi mintának megfelelő jelölés legalább 5 cm magas (H) és 2,5 cm széles;b) két részből áll:- a felső részben (h1 = 40 % H) található az "a" betű fehér színnel, fekete alapon,- az alsó rész (h2 = 60 % H) tartalmazza a szabványos megfogalmazást fehér és/vagy fekete színnel, piros alapon, jól olvasható formában;c) ha a termék krokidolitot tartalmaz, akkor az "azbesztet tartalmaz" szavakat, amelyek a szabványos megfogalmazásban szerepelnek, a "krokidolitot/kék azbesztet tartalmaz" szavak váltják fel.A tagállamok kivonhatják az itt megadott első albekezdés rendelkezéseinek hatálya alól a saját területükön forgalomba hozott termékeket. Azonban, az ezeken a termékeken alkalmazott jelölésnek is tartalmaznia kell az "azbesztet tartalmaz" szavakat;+++++ TIFF +++++d) ha a jelölést közvetlenül a termékre nyomtatják, akkor a háttértől jól elkülönülő egyetlen szín alkalmazása is elegendő.2. Az e mellékletben említett jelölést a következő szabályoknak megfelelően kell alkalmazni:a) az adott termék legkisebb szállítási egységeinek mindegyikén;b) ha egy termék azbeszttartalmú alkatrészeket tartalmaz, akkor elegendő, hogyha csak ezek az alkatrészek vannak jelölve. A jelöléstől el lehet tekinteni, ha a méret kicsinysége vagy az egyéb kedvezőtlen adottságok nem teszik lehetővé a termék jelölését.3. Azbeszttartalmú csomagolt termékek jelölése3.1. Az azbeszttartalmú csomagolt termékek csomagolásán a következő adatokat kell jól olvashatóan és letörölhetetlenül feltüntetni:a) a veszélyszimbólumot és a megfelelő figyelmeztetést, ezzel a melléklettel összhangban;b) az e mellékletben megadott adatoknak megfelelően kiválasztott biztonsági útmutatásokat, amennyire az alkalmazható az adott termékre.Amennyiben a csomagoláson további biztonsági tájékoztatás van feltüntetve, akkor az nem gyengítheti az a) és b) bekezdésben megfogalmazottakat és lehet azzal ellentétes.3.2. A 3.1. pont szerinti jelölés:- a csomagoláshoz szilárdan hozzáerősített jelölés, vagy- a csomagolásra stabilan rákötött táblán van, vagy- közvetlenül a csomagolásra van nyomtatva.3.3. Azok az azbeszttartalmú termékek, amelyek csak laza műanyag fóliába vagy ahhoz hasonló módon vannak csomagolva, csomagolt termékeknek tekintendők és a 3.2. pontnak megfelelően jelölendők. Ha az ilyen csomagokból termékeket vesznek ki és azokat csomagolás nélkül hozzák forgalomba, akkor az adott termék legkisebb szállítási egységeinek mindegyikét meg kell jelölni a 3.1. ponttal összhangban.4. Azbeszttartalmú, csomagolatlan termékekAzbeszttartalmú, csomagolatlan termékek esetén, a 3.1. pont szerinti jelölés:- az azbeszttartalmú termékhez szilárdan hozzáerősített jelölés, vagy- a csomagolásra stabilan rákötött táblán van, vagy- közvetlenül a csomagolásra van nyomtatva,vagy, ha a fent megadott lehetőségek ésszerűen nem megvalósíthatóak, mint pl. a termék méretének kicsinysége miatt, a termék egyéb kedvezőtlen adottsága miatt, vagy egyes technikai nehézségek folytán, akkor alkalmazható a 3.1. pontnak megfelelő címke.5. A munkahelyi biztonsággal és higiéniával kapcsolatos közösségi előírások sérelme nélkül, az azon termékhez rögzített jelölést, amely terméket az alkalmazási céljának megfelelően feldolgozhatnak vagy továbbfeldolgozhatnak, el kell látni a szükséges biztonsági tájékoztatással, amely az érintett termékhez kapcsolódik és különösen a következőkkel:- lehetőség szerint a szabadban, vagy jól szellőztetett helyiségben végezzék a munkát,- javasolt a kéziszerszámok vagy kissebességű szerszámok alkalmazása, lehetőség szerint porelszívó berendezéssel. Ha nagysebességű szerszámot alkalmaznak, azt minden esetben el kell látni ilyen berendezéssel,- vágás és fúrás előtt lehetőség szerint a megmunkálandó felület legyen megnedvesítve,- a port nedvesítsék meg, azt jól záródó tárolóedénybe helyezzék és biztonságos módon ártalmatlanítsák.6. Háztartásban történő használatra szánt bármely termék jelölésének, amely nem tartozik az 5. pont hatálya alá, és amelyikből a használat közben várhatóan azbesztszálak fognak felszabadulni szükség esetén tartalmaznia kell a következő tájékoztatást: "elhasználódás esetén kicserélendő".7. A tagállamok a saját területükön ahhoz a feltételhez köthetik az azbeszttartalmú termékek forgalomba hozatalát, hogy a jelölés az ország hivatalos nyelvén vagy nyelvein történjen."4. cikk(1) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket [7], amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 30 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1983. szeptember 19-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Varfis[1] HL C 78., 1980.3.28., 10. o.[2] HL C 125., 1982.5.17., 159. o.[3] HL C 331., 1980.12.17., 5. o.[4] HL L 147., 1983.6.6., 9. o.[5] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.[7] Erről az irányelvről a tagállamok 1983. szeptember 21-én kaptak értesítést.--------------------------------------------------