title: A Tanács irányelve (1989. november 30.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről (első egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0654

Hivatalos Lap L 393 , 30/12/1989 o. 0001 - 0012 finn különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0170  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0170

		A Tanács irányelve(1989. november 30.)a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről (első egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)(89/654/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 118a. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében javításokat ösztönözzön a munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében;mivel e cikk értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;mivel a Bizottság a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi programjáról szóló közleményében [4] előírja egy, a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészsége védelmének biztosításáról szóló irányelv elfogadását;mivel a munkahelyi biztonságról, higiéniáról és egészségvédelemről szóló 1987. december 21-i állásfoglalásában [5] a Tanács tudomásul vette a Bizottságnak azt a szándékát, hogy a közeljövőben minimumkövetelményeket nyújt be Tanácsnak a munkahely kialakításáról;mivel a munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének biztosításához elengedhetetlen azoknak a minimumkövetelményeknek a betartása, amelyek célja a munkahelyi biztonság és egészségvédelem magasabb szintjének biztosítása;mivel ez az irányelv egyedi irányelv a munkavállalók munkahelyi egészségvédelmének és biztonságának javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv [6] 16. cikkének (1) bekezdése értelmében; mivel ezért az utóbbi irányelv rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók a munkahelyre az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül;mivel ez az irányelv gyakorlati hozzájárulás a belső piac szociális dimenziójának kialakításához;mivel a legutóbb az 1985. évi csatlakozási okmánnyal módosított 74/325/EGK határozat [7] értelmében a Bizottság konzultál a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal az e területre vonatkozó javaslattervezetekről,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkTárgy(1) Ez az irányelv, amely a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében az első egyedi irányelv, minimumkövetelményeket állapít meg a munkahelyi biztonság és egészségvédelem érdekében, a 2. cikkben meghatározottak szerint.(2) Ez a irányelv nem vonatkozik az alábbiakra:a) a vállalkozáson, illetve telephelyen kívül használt közlekedési eszközök vagy a közlekedési eszközökön belüli munkahelyek;b) időszakos vagy helyileg változó munkahelyek;c) a nyersanyagkitermelő iparágak;d) halászhajók;e) olyan mezők, erdők és más földterületek, amelyek egy mezőgazdasági vagy erdészeti vállalkozás részét képezik, de amelyek a vállalkozás épületeitől távol találhatóak.(3) A 89/391/EGK irányelv rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók az (1) bekezdésben említett teljes területre az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.2. cikkFogalommeghatározásEnnek az irányelvnek az alkalmazásában "munkahely" az a hely, amelynek célja, hogy munkaállomásnak adjon helyet a vállalkozás, valamint a telephely helyiségeiben, és minden más olyan hely a vállalkozás, illetve a telephely területén, amelyhez a munkavállaló munkavégzése során hozzáfér.II. SZAKASZA MUNKÁLTATÓ KÖTELEZETTSÉGEI3. cikkElőször használatba vett munkahelyekAz először 1992. december 3-e után használt munkahelyeknek meg kell felelniük az I. mellékletben megállapított biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.4. cikkMár használatban lévő munkahelyekAz 1993. január 1-je előtt már használatban lévő munkahelyeknek legkésőbb az ezt az időpontot követő három éven belül eleget kell tenniük a II. mellékletben megállapított biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.A Portugál Köztársaságot illetően azonban az 1993. január 1-je előtt használt munkahelyeknek legkésőbb az ezen időpontot követő négy éven belül kell megfelelniük a II. mellékletben foglalt biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.5. cikkMunkahelyek módosításaHa a munkahelyeket 1992. december 31-e után módosítják, bővítik ki, illetve alakítják át, a munkáltató minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítására, hogy azok a módosítások, kiegészítések, illetve átalakítások összhangban álljanak az I. mellékletben megállapított megfelelő minimumkövetelményekkel.6. cikkÁltalános követelményekA munkavállalók biztonságának és egészségének védelmében a munkáltató gondoskodik arról, hogy- a vészkijáratokhoz vezető utak és maguk a kijáratok szabadok és ezáltal bármikor használhatóak legyenek,- a munkahely, az eszközök és a berendezések műszaki karbantartását és legfőképpen az I. és II. mellékletben említett feladatokat elvégezzék, és minden olyan hibát a lehető leggyorsabban helyrehozzanak, amely érintheti a munkavállalók biztonságát és egészségét,- a munkahelyet, a berendezéseket és az eszközöket, különösen az I. melléklet 6. pontjában és a II. melléklet 6. pontjában említetteket, rendszeresen megfelelő higiéniai színvonalon tisztítsák,- a veszélyek megelőzését vagy elhárítását szolgáló, és különösen az I. mellékletben és a II. mellékletben említett biztonsági berendezéseket és eszközöket rendszeresen karbantartsák és ellenőrizzék.7. cikkA munkavállalók tájékoztatásaA 89/391/EGK irányelv 10. cikkének sérelme nélkül a munkavállalókat, illetve képviselőiket tájékoztatni kell minden olyan intézkedésről, amelyet a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet érintően meg kell tenni.8. cikkKonzultáció a munkavállalókkal és a munkavállalók részvételeA munkavállalókkal, illetve képviselőikkel folytatott konzultációra, valamint a munkavállalók, illetve képviselőik részvételére az ezen irányelv, valamint annak mellékletei által érintett kérdésekben a 89/391/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően kerül sor.III. SZAKASZVEGYES RENDELKEZÉSEK9. cikkA mellékletek módosításaA 89/391/EGK irányelv 17. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni a mellékleteknek- a munkahelyek részeinek tervezését, gyártását vagy építését érintő műszaki harmonizálásról és szabványosításról szóló irányelvek elfogadásából, illetve- a munkahelyekkel kapcsolatban végbemenő műszaki fejlődésből, illetve a nemzetközi szabályozások, előírások vagy ismeret változásábóleredő, szigorúan technikai módosításait.10. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1992. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.A Görög Köztársaság vonatkozásában alkalmazandó dátum azonban 1994. december 31-e.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak vagy fogadnak el.(3) A tagállamok ötévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelv rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a munkáltatók és munkavállalók álláspontjait.A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot és a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot.(4) Az (1)–(3) bekezdés figyelembevételével a Bizottság időszakonként jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról.11. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. november 30-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. P. Soisson[1] HL C 141., 1988.5.30., 6. o.,HL C 115., 1989.5.8., 34. o. ésHL C 284., 1989.11.10., 8. o.[2] HL C 326., 1988.12.19., 123. o. ésHL C 256., 1988.10.9., 51. o.[3] HL C 175., 1988.7.4., 28. o.[4] HL C 28., 1988.2.3., 3. o.[5] HL C 28., 1988.2.3., 1. o.[6] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.[7] HL L 185., 1974.7.9., 15. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAZ ELŐSZÖR HASZNÁLATBA VETT MUNKAHELYEKKEL KAPCSOLATOS, AZ IRÁNYELV 3. CIKKÉBEN EMLÍTETT BIZTONSÁGI ÉS EGÉSZSÉGVÉDELMI MINIMUMKÖVETELMÉNYEK1. Előzetes megjegyzésAz e mellékletben megállapított kötelezettségeket akkor kell teljesíteni, amikor ezt a munkahely vagy a tevékenység sajátosságai, a körülmények vagy egy adott veszélyhelyzet megkívánják.2. Stabilitás és szilárdságA munkahelyeknek helyt adó épületeknek használatuk jellegének megfelelő szerkezettel és szilárdsággal kell rendelkezniük.3. Villamos berendezésekA villamos berendezéseket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy azok ne jelentsenek tűz- vagy robbanásveszélyt; a személyeket megfelelően védeni kell a közvetlen vagy közvetett érintkezés okozta balesetveszélytől.Az anyagok és a védőeszközök tervezésének, kivitelezésének és kiválasztásának meg kell felelniük a feszültségnek, a külső feltételeknek, és a berendezés részeihez hozzáférő személyek szakértelmének.4. Menekülési útvonalak és vészkijáratok4.1. A menekülési útvonalaknak és vészkijáratoknak akadálytól mentesnek kell lenniük, és lehetőleg közvetlenül a szabadba vagy egy biztonságos helyre kell vezetniük.4.2. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a munkavállalók veszély esetén gyorsan és a lehető legbiztonságosabban elhagyják a munkaállomást.4.3. A menekülési útvonalak és vészkijáratok száma, eloszlása és mérete a munkahelyek használatától, berendezéseitől, méretétől és az ott tartózkodó személyek lehető legnagyobb számától függ.4.4. A vészkijáratok ajtóinak kifelé kell nyílniuk.Toló- vagy forgóajtó kifejezetten vészkijárat céljára nem használható.A vészkijáratok ajtóit nem szabad úgy bezárni vagy rögzíteni, hogy azokat ne nyithassa ki könnyen és azonnal bárki, akinek szüksége lehet ezek használatára veszélyhelyzetben.4.5. A meghatározott menekülési útvonalakat és vészkijáratokat jelzésekkel kell ellátni a 77/576/EGK [1] irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.Az ilyen jelzéseket megfelelően kell elhelyezni, és gondoskodni kell azok tartósságáról.4.6. A vészkijáratok ajtóit tilos bezárni.A menekülési útvonalakat és vészkijáratokat, valamint az azokhoz vezető közlekedési utakat és ajtókat mentesíteni kell az akadályoktól, hogy azokat bármikor akadálytalanul lehessen használni.4.7. A világítást igénylő menekülési útvonalakat és vészkijáratokat megfelelő erősségű biztonsági világítással kell ellátni arra az esetre, ha a világítás meghibásodik.5. Tűzjelzés és tűzoltás5.1. Az épület méreteitől és rendeltetésétől, a benne lévő berendezésektől, az ott lévő anyagok fizikai és vegyi tulajdonságaitól, valamint az ott tartózkodó személyek lehető legnagyobb számától függően a munkahelyeket megfelelő tűzoltó berendezéssel, és szükség esetén tűzjelző berendezésekkel és riasztórendszerekkel kell felszerelni.5.2. A nem automata tűzoltó berendezésnek könnyen hozzáférhetőnek és könnyen használhatónak kell lennie.A berendezést jelzésekkel kell ellátni a 77/576/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.Az ilyen jelzéseket megfelelően kell elhelyezni, és gondoskodni kell azok tartósságáról.6. Zárt munkahelyek szellőzése6.1. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy elegendő friss levegő legyen a zárt munkahelyen, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.Mesterséges szellőztető rendszer használata esetén azt üzemképes állapotban kell tartani.Ellenőrzőrendszernek kell jeleznie minden meghibásodást, ha ez szükséges a munkavállalók egészsége érdekében.6.2. Légkondicionáló vagy mechanikus szellőztetőberendezés használata esetén ezeknek úgy kell működniük, hogy a munkavállalók ne legyenek zavaró huzatnak kitéve.Minden légköri szennyeződést okozó olyan lerakódást vagy piszkot, amely a munkavállalók egészségét közvetlenül veszélyeztetheti, azonnal el kell távolítani.7. A helyiségek hőmérséklete7.1. Munkaidőben a munkaállomásoknak helyet adó helyiségekben az emberi szervezetnek megfelelő hőmérsékletet kell biztosítani, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.7.2. A pihenőhelyiségek, ügyeleti szobák, higiénés helyiségek, étkezdék és elsősegélynyújtásra szolgáló helyiségek hőmérsékletének is meg kell felelnie az adott területek sajátos rendeltetésének.7.3. Az ablakoknak, tetőablakoknak és az üvegből készült válaszfalaknak biztosítaniuk kell, hogy a napfény zavaró hatása elkerülhető legyen a munkahelyen, tekintettel a munka és a munkahely jellegére.8. A helyiségek természetes és mesterséges megvilágítása8.1. A munkahelyeknek, amennyire lehet, elegendő természetes fényt kell kapniuk, és ugyanitt a munkavállalók biztonságának és egészségének védelméhez megfelelő mesterséges világítást kell biztosítani.8.2. A munkaállomásoknak helyet adó helyiségekben és a közlekedési utakon a világítóberendezéseket úgy kell elhelyezni, hogy a felszerelt világítás jellegéből adódóan azok ne jelentsenek balesetveszélyt a munkavállalók számára.8.3. Az olyan munkahelyeken, ahol a munkavállalók különös kockázatnak vannak kitéve a mesterséges megvilágítás meghibásodása esetén, megfelelő erősségű biztonsági világításról kell gondoskodni.9. A helyiségek padlója, fala, mennyezete és teteje9.1. A helyiségek padlóján nem lehetnek veszélyes egyenetlenségek, lyukak vagy lejtők, és a padlónak rögzítettnek, stabilnak és csúszásmentesnek kell lennie.A munkaállomásnak helyet adó munkahelyeket megfelelően hőszigetelni kell, figyelembe véve az adott vállalkozás jellegét és a munkavállalók fizikai tevékenységét.9.2. A helyiségekben lévő padlók, falak és mennyezetek felületének tisztíthatónak vagy felújíthatónak kell lennie, a megfelelő higiéniai színvonal elérése érdekében.9.3. A helyiségekben vagy a munkaállomások és a közlekedési útvonalak közelében az átlátszó vagy áttetsző falakat, különösen a teljesen üvegből készült válaszfalakat egyértelmű jelzéssel kell ellátni, biztonságos anyagból kell készíteni, vagy azokat az ilyen helyektől vagy a közlekedési utaktól el kell határolni annak megelőzésére, hogy a munkavállalók a fallal érintkezzenek vagy sérülést szenvedjenek, ha a falak összetörnek.9.4. A nem kellően ellenálló anyagból készült tetőkhöz való hozzáférés nem engedélyezhető, kivéve ha a biztonságos munkavégzést biztosító eszköz áll rendelkezésre.10. Ablakok és tetőablakok10.1. A munkavállalók számára lehetővé kell tenni, hogy az ablakokat, tetőablakokat és szellőztetőberendezéseket biztonságosan nyithassák, zárhassák, igazíthassák vagy rögzíthessék. Ezek nem helyezkedhetnek el úgy, hogy nyitott állapotukban veszélyt jelentsenek a munkavállalókra.10.2. Az ablakokat és a tetőablakokat olyan berendezéssel együtt kell megtervezni, vagy olyan készülékekkel felszerelni, amelyek lehetővé teszik tisztításukat, a tisztítást végző vagy az épületben és körülötte tartózkodó munkavállalók veszélyeztetése nélkül.11. Ajtók és kapuk11.1. Az ajtók, kapuk elhelyezkedését, számát és méretét, valamint a kialakításukhoz használt anyagokat a helyiségek vagy területek jellege és rendeltetése határozza meg.11.2. Az átlátszó ajtókat szembetűnő helyen, megfelelően kell megjelölni.11.3. A lengőajtóknak és lengőkapuknak átlátszónak kell lenniük, vagy azokba átlátást biztosító ablakot kell beépíteni.11.4. Ha az ajtókban és kapukban található átlátszó vagy áttetsző felületek nem biztonsági anyagból készülnek, és ha fennáll az a veszély, hogy a munkavállalók megsérülhetnek, ha egy ajtó vagy kapu összetörik, a felületeket törés ellen védeni kell.11.5. A tolóajtókat kisiklást és felborulást gátló biztonsági berendezéssel kell ellátni.11.6. A felfelé nyíló ajtókat és kapukat olyan szerkezettel kell felszerelni, amely megakadályozza a visszaesést.11.7. A menekülési útvonalak mentén található ajtókat megfelelően meg kell jelölni.Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ezeket bármikor belülről ki lehessen nyitni külön segítség nélkül.Az ajtók mindaddig nyithatóak kell, hogy legyenek, amíg a munkahelyeken munkavállalók tartózkodnak.11.8. Az elsősorban járműforgalmat szoláló kapuk közvetlen környezetében gyalogosoknak fenntartott ajtókat kell elhelyezni, kivéve ha a gyalogosok számára e nélkül is biztonságos az áthaladás; az ilyen ajtókat egyértelműen meg kell jelölni és állandóan akadálymentesen kell tartani.11.9. Az önműködő ajtók és kapuk működése a munkavállalókra nézve nem jelenthet balesetveszélyt.Ezeket könnyen azonosítható és hozzáférhető vészleállítóval kell felszerelni, és – hacsak nem nyílnak automatikusan áramkimaradás esetén – manuálisan is nyithatóknak kell lenniük.12. Közlekedési útvonalak – veszélyes területek12.1. A közlekedési útvonalakat, beleértve a lépcsőket, rögzített létrákat, rakodórámpákat úgy kell elhelyezni és méretezni, hogy biztosítható legyen a gyalogosok vagy járművek könnyű, biztonságos és megfelelő áthaladása mégpedig olyan módon, hogy azok ne veszélyeztessék az e közlekedési utak közelében foglalkoztatott munkavállalókat.12.2. A gyalogosforgalom, illetve áruforgalom által használt útvonalakat a lehetséges használók számának és a vállalkozás típusának megfelelően kell méretezni.Ha közlekedési eszközt használnak a közlekedési útvonalakon, akkor kellő biztonsági távolságot kell biztosítani a gyalogosoknak.12.3. Kellő távolságot kell biztosítani a járművek részére kijelölt közlekedési utak és az ajtók, kapuk, gyalogosok számára kijelölt átjárók, folyosók és lépcsők között.12.4. Ha a helyiség rendeltetése és berendezése megkívánja a munkavállalók védelme érdekében, a közlekedési útvonalakat egyértelműen meg kell jelölni.12.5. Ha a munkahelyeken olyan veszélyes területek is találhatók, ahol a munka jellegénél fogva valamilyen veszély áll fenn, ideértve a munkavállaló vagy egy tárgy leesését, ezeket a munkahelyeket lehetőleg fel kell szerelni olyan eszközökkel, amelyek megakadályozzák, hogy illetéktelen munkavállalók belépjenek az ilyen területekre.Megfelelő intézkedéseket kell hozni a veszélyes területekre belépni jogosult munkavállalók védelme érdekében.A veszélyes területeket egyértelműen kell jelezni.13. Mozgólépcsőkre és mozgójárdákra vonatkozó egyedi intézkedésekA mozgólépcsőknek és mozgójárdáknak biztonságosan kell működniük.Ezeket el kell látni a szükséges biztonsági eszközökkel.Ezeket könnyen azonosítható és hozzáférhető vészleállítóval kell ellátni.14. Rakodórámpák14.1. A rakodórámpáknak megfelelőnek kell lenniük a szállítandó teher méretei szempontjából.14.2. A rakodórámpáknak legalább egy kijárata kell, hogy legyen.Ha műszakilag lehetséges, a meghatározott hosszúságot meghaladó rakodórámpákat mindkét végükön kijárattal kell ellátni.14.3 A rakodórámpáknak a lehető legbiztonságosabbnak kell lenniük annak érdekében, hogy a munkavállalók ne eshessenek le róluk.15. A helyiségek mérete és a helyiségek légtere – a mozgás szabadsága a munkaállomásokon15.1. A munkavégzés helyiségeinek elegendő területtel, magassággal és légtérrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy a munkavállalók munkájukat biztonságuk, egészségük vagy jó közérzetük veszélyeztetése nélkül végezhessék.15.2. A munkaállomáson a szabad, nem foglalt terület méreteit úgy kell kiszámítani, hogy a munkavállalók számára lehetővé tegye a mozgás szabadságát munkájuk végzése során.Ha ez a munkaállomás sajátosságai miatt nem lehetséges, akkor a munkavállalónak biztosítani kell a mozgás szabadságát a munkaállomás mellett.16. Pihenőhelyiségek16.1. Ha a munkavállalók biztonsága vagy egészsége, különösen ha a végzett tevékenység típusa vagy egy adott számúnál több alkalmazott jelenléte ezt kívánja, a munkavállalóknak könnyen megközelíthető pihenőhelyiséget kell biztosítani.Ez a rendelkezés nem alkalmazható akkor, ha a munkavállalókat olyan irodában vagy hasonló helyiségben alkalmazzák, ahol a fentivel egyenértékű pihenés biztosítható számukra a szünetekben.16.2. A pihenőhelyiségeknek elég nagynak kell lenniük, és azokat a munkavállalói létszámnak megfelelő számú asztallal és háttámlás székkel kell ellátni.16.3. A pihenőhelyiségekben megfelelő intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy a nemdohányzókat védjék a dohányfüst okozta kellemetlenségektől.16.4. Ha a munkaidőt rendszeresen és gyakran megszakítják, és nincs pihenőhelyiség, más olyan helyiséget kell biztosítani, ahol a munkavállalók az ilyen megszakítások alkalmával tartózkodhatnak, ha ez a munkavállalók biztonsága vagy egészsége érdekében szükséges.Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a nemdohányzókat védjék a dohányfüst okozta kellemetlenségektől.17. Várandós nők és szoptató anyákA várandós nők és szoptató anyák számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő körülmények között lepihenhessenek.18. Higiénés helyiségek18.1. Öltözők és öltözőszekrények18.1.1. Megfelelő öltözőket kell biztosítani a munkavállalók számára, ha különleges munkaruhát kell viselniük, illetve ott is, ahol egészségügyi vagy illendőségi okok miatt nem várható el tőlük, hogy másik helyiségben öltözzenek át.Az öltözőknek könnyen megközelíthetőnek és megfelelő befogadóképességűnek kell lenniük, és azokat ülőalkalmatossággal kell ellátni.18.1.2. Az öltözőknek elég nagynak kell lenniük, és azokban olyan berendezéseket kell biztosítani, amelyekben minden munkavállaló elzárhatja ruháit a munkavégzés időtartamára.Ha a körülmények úgy kívánják (pl. veszélyes anyagok, nedvesség, szennyeződés), a munkaruha tárolására használt öltözőszekrényeket el kell különíteni a rendes ruha tárolására használt öltözőszekrényektől.18.1.3. Rendelkezni kell arról, hogy külön öltöző álljon a férfiak és a nők rendelkezésére, vagy hogy a férfiak és a nők az öltözőt külön használhassák.18.1.4. Ha öltözőkre nincs szükség a 18.1.1. pont szerint, minden munkavállaló számára biztosítani kell olyan helyet, ahol ruháját tárolhatja.18.2. Zuhanyozók és mosdókagylók18.2.1. Elegendő és megfelelő zuhanyozókat kell biztosítani a munkavállalók számára, ha azt a munka jellege vagy egészségügyi okok indokolják.Rendelkezni kell arról, hogy külön zuhanyozók álljanak a férfiak és a nők rendelkezésére, vagy hogy a férfiak és a nők a zuhanyozókat külön használhassák.18.2.2. A zuhanyozóknak megfelelő nagyságúnak kell lenniük ahhoz, hogy minden munkavállaló akadály nélkül megfelelő higiéniai színvonalon tisztálkodhasson.A zuhanyozókat hideg és meleg folyó vízzel kell ellátni.18.2.3. Ha a 18.2.1. pont első albekezdése szerint nincs szükség zuhanyozóra, akkor elegendő számú, folyó vízzel (szükség esetén meleg vízzel) ellátott, megfelelő mosdókagylót kell biztosítani a munkaállomások és az öltözők közelében.Ha az illem ezt kívánja a férfiak és a nők számára külön mosdókagylókat vagy azok külön használatát kell biztosítani.18.2.4. Ha a zuhanyozóknak vagy mosdókagylóknak helyet adó helyiségek az öltözőkön kívül találhatóak, a kettő között egyszerű átjárást kell biztosítani.18.3. Illemhelyek és mosdókagylókA munkaállomások, a pihenőhelyiségek, az öltözők és a zuhanyozóknak vagy mosdókagylóknak kialakított helyiségek közelében külön helyiséget kell biztosítani megfelelő számú illemhellyel és mosdókagylóval.Rendelkezni kell arról, hogy a férfiak és nők részére külön illemhelyek álljanak rendelkezésre, vagy hogy a férfiak és nők az illemhelyet külön használhassák.19. Elsősegélynyújtásra szolgáló helyiségek19.1. Egy vagy több elsősegélynyújtásra szolgáló helyiséget kell biztosítani ott, ahol a helyiségek mérete, a végzett tevékenység jellege és a balesetek gyakorisága ezt indokolja.19.2. Az elsősegélynyújtásra szolgáló helyiségeket el kell látni alapvető elsősegélynyújtó berendezéssel és felszereléssel, és azoknak hordággyal is könnyen megközelíthetőnek kell lenniük.E helyiségeket jelzésekkel kell ellátni a 77/576/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.19.3. Ezenkívül minden olyan helyen elsősegélynyújtó felszerelésnek kell lennie, ahol a munkakörülmények ezt indokolják.Ezt a felszerelést megfelelően meg kell jelölni, és könnyen hozzáférhető helyen kell elhelyezni.20. Fogyatékos munkavállalókA munkahelyeket szükség esetén a fogyatékos munkavállalókra tekintettel kell kialakítani.Ez a rendelkezés alkalmazandó különösen azokra az ajtókra, átjárókra, lépcsőkre, zuhanyozókra, mosdókagylókra, illemhelyekre és munkaállomásokra, amelyeket közvetlenül fogyatékos személyek használnak vagy foglalnak el.21. Szabadtéri munkahelyek (különös rendelkezések)21.1. Az olyan szabadtéri munkaállomásokat, közlekedési útvonalakat és más területeket vagy szabadtéri berendezéseket, amelyeket a munkavállalók tevékenységük során használnak vagy ahol tartózkodnak, oly módon kell megszervezni, hogy a gyalogosok és a járművek biztonságosan közlekedhessenek.A 12., 13. és 14. pont a vállalkozás területén található fő közlekedési utakra (a helyhez kötött munkaállomáshoz vezető közlekedési utakra), a vállalkozás berendezéseinek rendszeres karbantartásánál és felügyeleténél használt közlekedési utakra, és a rakodórámpákra is vonatkozik.A 12. pontot kell alkalmazni a szabadtéri munkahelyekre is.21.2. A szabadtéri munkahelyeket megfelelő mesterséges fénnyel kell megvilágítani akkor, ha nincs elegendő természetes fény.21.3. Ha a munkavállalókat szabadtéri munkaállomáson alkalmazzák, az ilyen munkaállomást lehetőleg úgy kell kialakítani, hogy a munkavállalók:a) védve legyenek a zord időjárástól, és szükség esetén a leeső tárgyaktól;b) ne legyenek kitéve zajártalomnak, sem olyan káros külső hatásoknak, mint gázok, gőzök vagy por;c) veszélyhelyzetben gyorsan elhagyhassák a munkaállomást, vagy gyorsan segítséget kapjanak;d) ne tudjanak elcsúszni vagy elesni.[1] HL L 229., 1977.9.7., 12. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETEGÉSZSÉGVÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI MINIMUMKÖVETELMÉNYEK A MÁR HASZNÁLATBA VETT MUNKAHELYEKEN, AZ IRÁNYELV 4. CIKKÉBEN EMLÍTETTEK SZERINT1. Előzetes megjegyzésAz e mellékletben megállapított kötelezettségeket akkor kell teljesíteni, amikor ezt a munkahely vagy a tevékenység sajátosságai, a körülmények vagy egy adott veszélyhelyzet megkívánják.2. Stabilitás és szilárdságA munkahelyeknek helyt adó épületeknek használatuk jellegének megfelelő szerkezettel és szilárdsággal kell rendelkezniük.3. Villamos berendezésekA villamos berendezéseket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy azok ne jelentsenek tűz- vagy robbanásveszélyt; a személyeket megfelelően védeni kell a közvetlen vagy közvetett érintkezés okozta balesetveszélytől.A villamos berendezéseknek és védőkészülékeknek meg kell felelniük a feszültségnek, a külső feltételeknek, és a berendezés részeihez hozzáférő személyek szakértelmének.4. Menekülési útvonalak és vészkijáratok4.1. A menekülési útvonalaknak és vészkijáratoknak akadálytól mentesnek kell lenniük, és lehetőleg közvetlenül a szabadba vagy egy biztonságos helyre kell vezetniük.4.2. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a munkavállalók veszély esetén gyorsan és a lehető legbiztonságosabban elhagyják a munkaállomást.4.3. Megfelelő számú menekülési útvonalat és vészkijáratot kell biztosítani.4.4. A vészkijáratok ajtóinak kifelé kell nyílniuk.Toló- vagy forgóajtó kifejezetten vészkijárat céljára nem használható.A vészkijáratok ajtóit nem szabad úgy bezárni vagy rögzíteni, hogy azokat ne nyithassa ki könnyen és azonnal bárki, akinek szüksége lehet ezek használatára veszélyhelyzetben.4.5. A meghatározott menekülési útvonalakat és vészkijáratokat jelzésekkel kell ellátni a 77/576/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.Az ilyen jelzéseket megfelelően kell elhelyezni, és gondoskodni kell azok tartósságáról.4.6. A vészkijáratok ajtóit tilos bezárni.A menekülési útvonalakat és vészkijáratokat, valamint az azokhoz vezető utakat és ajtókat mentesíteni kell az akadályoktól, hogy azokat bármikor akadálytalanul lehessen használni.4.7. A világítást igénylő menekülési útvonalakat és vészkijáratokat megfelelő erősségű biztonsági világítással kell ellátni arra az esetre, ha a világítás meghibásodik.5. Tűzjelzés és tűzoltás5.1. Az épület méreteitől és rendeltetésétől, a benne lévő berendezésektől, az ott lévő anyagok fizikai és vegyi tulajdonságaitól és az ott tartózkodó személyek lehető legnagyobb számától függően a munkahelyeket megfelelő tűzoltó berendezéssel, és szükség esetén tűzjelző berendezésekkel és riasztórendszerrel kell felszerelni.5.2. A nem automata tűzoltó berendezésnek könnyen hozzáférhetőnek és könnyen használhatónak kell lennie.A berendezést jelzésekkel kell ellátni a 77/576/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.Az ilyen jelzéseket megfelelő helyre kell tenni, és gondoskodni kell azok tartósságáról.6. Zárt munkahelyek szellőzéseLépéseket kell tenni annak érdekében, hogy elegendő friss levegő legyen a zárt munkahelyen, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.Mesterséges szellőztető rendszer használata esetén azt üzemképes állapotban kell tartani.Szabályozó rendszernek kell jeleznie minden meghibásodást, ha ez szükséges a munkavállalók egészségéhez.7. A helyiségek hőmérséklete7.1. Munkaidőben a munkaállomásnak helyet adó helyiségekben az emberi szervezetnek megfelelő hőmérsékletet kell biztosítani, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.7.2. A pihenőhelyiségek, ügyeleti szobák, higiénés helyiségek, étkezdék és elsősegélynyújtásra szolgáló helyiségek hőmérsékletének is meg kell felelnie az ilyen területek sajátos rendeltetésének.8. A helyiségek természetes és mesterséges megvilágítása8.1. A munkahelyeknek, amennyire lehet, elegendő természetes fényt kell kapniuk, és ugyanitt a munkavállalók biztonságának és egészségének védelméhez megfelelő mesterséges világítást kell biztosítani.8.2. Az olyan munkahelyeken, ahol a munkavállalók különös kockázatnak vannak kitéve a mesterséges megvilágítás meghibásodása esetén, megfelelő erősségű biztonsági világításról kell gondoskodni.9. Ajtók és kapuk9.1. Az átlátszó ajtókat szembetűnő helyen, megfelelően kell megjelölni.9.2. A lengőajtóknak és lengőkapuknak átlátszónak kell lenniük, vagy azokba átlátást biztosító ablakot kell beépíteni.10. Veszélyes területekHa a munkahelyeken olyan veszélyes területek is találhatók, ahol a munka jellegénél fogva valamilyen veszély áll fenn, ideértve a munkavállaló vagy egy tárgy leesését, ezeket a munkahelyeket lehetőleg olyan eszközökkel kell felszerelni, amelyek megakadályozzák, hogy illetéktelen munkavállalók belépjenek az ilyen területekre.Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a veszélyes területekre belépni jogosult munkavállalók védelme érdekében.A veszélyes területeket egyértelműen jelezni kell.11. Pihenőhelyiségek és pihenőhelyek11.1. Ha a munkavállalók biztonsága vagy egészsége, különösen, ha a végzett tevékenység típusa vagy egy adott számúnál több alkalmazott jelenléte ezt kívánja, a munkavállalóknak könnyen megközelíthető pihenőhelyiséget vagy pihenőhelyet kell biztosítani.Ez a rendelkezés nem alkalmazható akkor, ha a munkavállalókat olyan irodában vagy hasonló helyiségben alkalmazzák, ahol a fentivel egyenértékű pihenés biztosítható számukra a szünetekben.11.2. A pihenőhelyiségeket és pihenőhelyeket asztalokkal és háttámlás székekkel kell ellátni.11.3. A pihenőhelyiségekben és pihenőhelyeken megfelelő rendelkezéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy a nemdohányzókat védjék a dohányfüst okozta kellemetlenségektől.12. Várandós nők és szoptató anyákA várandós nők és szoptató anyák számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő körülmények között lepihenhessenek.13. Higiénés helyiségek13.1. Öltözők és öltözőszekrények13.1.1. Megfelelő öltözőket kell biztosítani a munkavállalók számára, ha különleges munkaruhát kell viselniük, és ott, ahol az egészség vagy az illem miatt nem várható el tőlük, hogy másik helyiségben öltözzenek át.Az öltözőknek könnyen megközelíthetőnek és megfelelő befogadóképességűnek kell lenniük.13.1.2. Az öltözőkben olyan berendezéseket kell biztosítani, amelyekben minden munkavállaló elzárhatja ruháit a munkavégzés időtartamára.Ha a körülmények úgy kívánják (pl. veszélyes anyagok, nedvesség, szennyeződés), a munkaruha tárolására használt öltözőszekrényeket el kell különíteni a rendes ruha tárolására használt öltözőszekrényektől.13.1.3. Rendelkezni kell arról, hogy külön öltöző álljon a férfiak és nők rendelkezésére, vagy hogy a férfiak és nők az öltözőt külön használhassák.13.2. Zuhanyozók, illemhelyek és mosdókagylók13.2.1. A munkahelyeket úgy kell kialakítani, hogy a munkavállalók számára környezetükben az alábbiak álljanak rendelkezésre:- zuhanyozók, ha a munka jellege ezt megkívánja,- megfelelő számú illemhellyel és mosdókagylóval felszerelt külön helyiségek.13.2.2. A zuhanyozókat és mosdókagylókat folyó vízzel (szükség esetén meleg vízzel) kell ellátni.13.2.3. Rendelkezni kell arról, hogy külön zuhanyozók álljanak a férfiak és nők rendelkezésére, vagy hogy a férfiak és a nők a zuhanyozókat külön használhassák.Rendelkezni kell arról, hogy a férfiak és nők részére külön illemhelyek álljanak rendelkezésre, vagy hogy a férfiak és nők az illemhelyet külön használhassák.14. Elsősegélynyújtó berendezésA munkahelyeket elsősegélynyújtó berendezéssel kell ellátni.A berendezést megfelelően meg kell jelölni, és annak könnyen hozzáférhetőnek kell lennie.15. Fogyatékos munkavállalókA munkahelyeket szükség esetén a fogyatékos munkavállalókra tekintettel kell kialakítani.Ez a rendelkezés alkalmazandó különösen azokra az ajtókra, átjárókra, lépcsőkre, zuhanyozókra, mosdókagylókra, illemhelyekre és a munkaállomásokra, amelyeket közvetlenül fogyatékos személyek használnak vagy foglalnak el.16. Gyalogosok és járművek mozgásaA szabadtéri és beltéri munkahelyeket úgy kell kialakítani, hogy a gyalogosok és a járművek biztonságosan közlekedhessenek.17. Szabadtéri munkahelyek (különös rendelkezések)Ha a munkavállalókat szabadtéri munkaállomáson alkalmazzák, az ilyen munkaállomást lehetőleg úgy kell kialakítani, hogy a munkavállalók:a) védve legyenek a zord időjárástól, és szükség esetén a leeső tárgyaktól;b) ne legyenek kitéve zajártalomnak, sem olyan káros külső hatásoknak, mint gázok, gőzök vagy por;c) veszélyhelyzetben gyorsan elhagyhassák a munkaállomást, vagy gyorsan segítséget kapjanak;d) ne tudjanak elcsúszni vagy elesni.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2004/81/EK irányelve (2004. április 29.) a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0081

A Tanács 2004/81/EK Irányelve (2004. április 29.) a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményekkel érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről

Hivatalos Lap L 261 , 06/08/2004 o. 0019 - 0023

		A Tanács 2004/81/EK irányelve(2004. április 29.)a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke 3. pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,mivel:(1) A közös bevándorlási politika kidolgozása, ezen belül a külföldiek beutazási és tartózkodási feltételeinek, valamint az illegális bevándorlás leküzdését szolgáló intézkedéseknek a meghatározása az Európai Uniónak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtésére irányuló célkitűzésének lényeges eleme.(2) Az 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén az Európai Tanács kifejezte azon elhatározását, hogy – különösen az emberkereskedelemben, illetve a migránsok gazdasági kizsákmányolásában részt vevőkkel szembeni intézkedésekkel – keletkezésének gyökereinél számolja fel az illegális bevándorlást. Arra szólította fel a tagállamokat, hogy erőfeszítéseiket az áldozatok jogainak megvédése mellett a bűnügyi hálózatok felderítésére és felszámolására összpontosítsák.(3) Az e jelenséggel kapcsolatban világszerte növekvő aggodalmat jelezte az, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése elfogadta az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvvel, valamint a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren való csempészete elleni jegyzőkönyvvel kiegészített, nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményt. Az egyezményt és annak kiegészítő jegyzőkönyveit a Közösség és a 15 tagállam 2000 decemberében írta alá.(4) Ezen irányelv nem sérti a nemzetközi menekültjoggal összhangban a menekültek, a kiegészítő védelmet élvezők és a nemzetközi védelmet kereső személyek részére nyújtott védelmet, valamint nem sérti az egyéb emberi jogi vonatkozású okmányokat sem.(5) Ezen irányelv nem sérti az áldozatok, tanúk, illetve a fokozott védelemre szoruló személyek védelméről szóló egyéb rendelkezéseket. Nem csorbítja a tagállamok azon előjogait sem, amelyek a humanitárius vagy más indokból engedélyezett tartózkodási jogra vonatkoznak.(6) Ezen irányelv tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és alapelveket.(7) A tagállamoknak nemen, fajon, bőrszínen, etnikai vagy szociális származáson, genetikai jellemzőkön, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más véleményen, nemzeti kisebbségi hovatartozáson, anyagi jóléten, származáson, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül kell alkalmazniuk ezen irányelv rendelkezéseit.(8) Európai szinten a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló, 2002. november 28-i 2002/90/EK tanácsi irányelvet [4], valamint az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2002. július 19-i 2002/629/IB tanácsi kerethatározatot [5] fogadták el a fenti bűncselekmények megelőzésének és az ellenük való küzdelemnek a megszilárdítására.(9) Ezen irányelv tartózkodási engedélyt vezet be az emberkereskedelem áldozatai számára, vagy – amennyiben egy tagállam ezen irányelv hatályának kiterjesztéséről határoz – a harmadik országoknak az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményekben érintett állampolgárai számára, akiknek a tartózkodási engedély elegendő ösztönzést kínál ahhoz, hogy együttműködjenek a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, a visszaéléssel szembeni védelem bizonyos feltételei mellett.(10) E célból meg kell határozni a tartózkodási engedély kiállításának kritériumait, a tartózkodás feltételeit, valamint a megújítás megtagadásának és a visszavonásnak az indokait. Az ezen irányelv szerinti tartózkodás joga feltételekhez kötött és ideiglenes jellegű.(11) A harmadik országok érintett állampolgárait tájékoztatni kell e tartózkodási engedély megszerzésének lehetőségéről, és számukra gondolkodási időt kell adni. Ennek segítségével olyan helyzetbe kell kerülniük, hogy – az ezzel esetlegesen együtt járó kockázatok szem előtt tartásával – megalapozott döntést hozhassanak arról, hogy együttműködnek-e a hatáskörrel rendelkező – rendőri, ügyészi és igazságügyi – szervekkel vagy sem, miáltal együttműködésük önkéntes és ennélfogva hatékonyabb lesz.(12) Kiszolgáltatottságukra tekintettel a harmadik országok érintett állampolgárainak meg kell adni az ezen irányelvvel meghatározott támogatást. E támogatásnak lehetővé kell tennie számukra, hogy talpra álljanak, és megszabaduljanak a bűncselekmények elkövetőinek befolyásától. A harmadik országok ezen irányelv hatálya alá tartozó állampolgárai részére biztosítandó orvosi kezelés adott esetben magában foglalja a pszichoterápiai kezelést is.(13) A tartózkodási engedély legalább hat hónapra szóló kiállításáról, illetve a tartózkodási engedély megújításáról szóló határozatot a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak kell meghozniuk, amelyeknek meg kell vizsgálniuk, hogy a vonatkozó feltételek teljesültek-e.(14) Ezen irányelvet a hatáskörrel rendelkező hatóságok tevékenységének sérelme nélkül kell alkalmazni a megfelelő nemzeti eljárások valamennyi szakaszában, különösen pedig az érintett bűncselekmények kivizsgálásakor.(15) A tagállamoknak mérlegelniük kell a tartózkodás saját nemzeti jogszabályaik szerinti, egyéb okok miatti engedélyezését a harmadik országok látszólag ezen irányelv hatálya alá tartozó, ám az irányelvben meghatározott feltételeket nem vagy már nem teljesítő állampolgárai, ezek családtagjai vagy családtagjaikként kezelt személyek számára.(16) Annak érdekében, hogy a harmadik országok érintett állampolgárai elnyerjék függetlenségüket, és ne kerüljenek vissza a bűnügyi hálózatba, a tartózkodási engedély birtokosai számára az ezen irányelvben meghatározott feltételek alapján engedélyezni kell a munkaerőpiachoz való hozzáférést, valamint a szakképzésben és oktatásban való részvételt. A tartózkodási engedély birtokosai számára a szakképzéshez és oktatáshoz való hozzáférés engedélyezésekor a tagállamoknak különösen a tartózkodás valószínű időtartamát kell figyelembe venniük.(17) A harmadik országok érintett állampolgárai már létező vagy bevezetésre váró programokban és projektekben való részvételének hozzá kell járulnia ahhoz, hogy visszatérjenek a megszokott társadalmi életbe.(18) Amennyiben a harmadik országok érintett állampolgárai másfajta tartózkodási engedély iránti kérelmet nyújtanak be, úgy a tagállamok a rendes nemzeti idegenrendészeti szabályozás alapján hoznak határozatot. Ilyen kérelem megvizsgálásakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük azon tényt, hogy a harmadik országok érintett állampolgárai megkapták az ezen irányelv szerint kiállított tartózkodási engedélyt.(19) A tagállamoknak ezen irányelv végrehajtására tekintettel el kell juttatniuk a Bizottság részére azon információkat, amelyeket a bel- és igazságügy hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésével és kezelésével kapcsolatos tevékenységek keretében szereztek meg.(20) Mivel a tervezett intézkedés célját, azaz a harmadik országoknak az emberkereskedelem elleni küzdelemben együttműködő, érintett állampolgárai részére tartózkodási engedély bevezetését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az ugyanazon cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.(21) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, valamint az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, e tagállamok nem vesznek részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása számukra nem kötelező.(22) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása számára nem kötelező,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkCélEzen irányelv célja, hogy meghatározza a megfelelő nemzeti eljárások időtartamával összefüggő, határozott időtartamú tartózkodási engedélyek harmadik országok azon állampolgárai részére történő megadásának feltételeit, akik együttműködnek az emberkereskedelem, illetve az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekmények elleni küzdelemben.2. cikkFogalommeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában:a) "harmadik ország állampolgára": olyan személy, aki a Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében nem állampolgára az Uniónak;b) "az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekmény": a 2002/90/EK irányelv 1. és 2. cikkében említett esetek;c) "emberkereskedelem": a 2002/629/IB kerethatározat 1., 2. és 3. cikkében említett esetek;d) "a kiutasításról szóló határozat végrehajtását célzó intézkedés": valamely tagállam által hozott olyan intézkedés, amely a hatáskörrel rendelkező hatóságok harmadik ország állampolgárának kiutasítását elrendelő határozatának végrehajtására irányul;e) "tartózkodási engedély": egy tagállam hatóságai által kiállított olyan engedély, amely lehetővé teszi harmadik országok ezen irányelvvel megállapított feltételeket teljesítő állampolgárai számára, hogy területén jogszerűen tartózkodjanak;f) "kísérő nélküli kiskorúak": harmadik országok olyan tizennyolc év alatti állampolgárai, akik az értük jog vagy szokás szerint felelős felnőtt kísérete nélkül utaznak be a tagállam területére, mindaddig, amíg nem kerülnek ténylegesen ilyen személy gondozásába, valamint olyan kiskorúak, akiket a tagállam területére történő beutazást követően kísérő nélkül hagynak.3. cikkHatály(1) A tagállamok harmadik országok olyan állampolgáraira alkalmazzák ezen irányelvet, akik emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekmények áldozatai, illetve áldozatai voltak, még akkor is, ha illegálisan utaztak be a tagállamok területére.(2) A tagállamok harmadik országoknak az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményekkel érintett állampolgáraira is alkalmazhatják ezen irányelvet.(3) Ezen irányelvet harmadik országok azon érintett állampolgáraira kell alkalmazni, akik elérték az érintett tagállam joga által megállapított nagykorúsági életkort.Ettől eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy ezen irányelvet a saját nemzeti jogukban megállapított feltételekkel összhangban kiskorúakra is alkalmazzák.4. cikkKedvezőbb rendelkezésekEzen irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyek vonatkozásában kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el, illetve tartsanak fenn.II. FEJEZETA TARTÓZKODÁSI ENGEDÉLY KIÁLLÍTÁSÁNAK ELJÁRÁSA5. cikkA harmadik országok érintett állampolgárainak tájékoztatásaAmennyiben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai azon álláspontra jutnak, hogy egy harmadik ország állampolgára ezen irányelv hatálya alá tartozhat, úgy tájékoztatják az érintett személyt az ezen irányelv alapján felkínált lehetőségekről.A tagállamok határozhatnak úgy, hogy e tájékoztatást nem kormányzati szervezet vagy az érintett tagállam által kifejezetten erre kijelölt egyesület is megadhatja.6. cikkGondolkodási idő(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a harmadik országok érintett állampolgárai gondolkodási időt kapjanak, amely lehetővé teszi számukra, hogy talpra álljanak, és megszabaduljanak a bűncselekmények elkövetőinek befolyásától, azért, hogy megalapozott döntést hozhassanak arról, hogy együttműködnek-e a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal vagy sem.Az első albekezdésben említett gondolkodási idő tartamát és kezdőpontját a nemzeti jog szerint kell meghatározni.(2) A gondolkodási idő alatt és a hatáskörrel rendelkező hatóságok határozatára várva a harmadik országok érintett állampolgárai a 7. cikkben említett elbánásban részesülnek, és velük szemben semmilyen kiutasításról szóló határozat nem hajtható végre.(3) A gondolkodási idő nem teremt jogosultságot az ezen irányelv szerinti tartózkodásra.(4) A tagállam bármikor megszüntetheti a gondolkodási időt a közrenddel, valamint a nemzetbiztonság védelmével kapcsolatos okok folytán, vagy ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapították, hogy az érintett személy ténylegesen, saját akaratából és saját kezdeményezésére újra érintkezésbe lépett a 2. cikk b) és c) pontjában említett bűncselekmények elkövetőivel.7. cikkA tartózkodási engedély kiállítása előtt biztosított bánásmód(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a harmadik országok nem elegendő anyagi eszközökkel rendelkező érintett állampolgárai a saját megélhetésük biztosítását lehetővé tevő anyagi eszközökhöz jussanak, és igénybe vehessék a sürgősségi egészségügyi ellátást. Figyelmet fordítanak a fokozott védelemre szoruló személyek különleges igényeire, ideértve adott esetben, és amennyiben a nemzeti jog előírja, a pszichológiai segítségnyújtást is.(2) A tagállamok ezen irányelv alkalmazásakor, a nemzeti joggal összhangban kellő figyelmet fordítanak a harmadik országok érintett állampolgárainak biztonsági és védelmi szükségleteire.(3) A tagállamok adott esetben fordítási és tolmácsolási szolgáltatásokat biztosítanak a harmadik országok érintett állampolgárai számára.(4) A tagállamok – amennyiben a nemzeti jogukban létezik ilyen, és az ott megállapított feltételek szerint – térítésmentes jogi segítségnyújtást biztosíthatnak a harmadik országok érintett állampolgárai számára.8. cikkA tartózkodási engedély kiállítása és megújítása(1) A gondolkodási idő lejárta után, vagy ennél korábban akkor, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok megítélése szerint a harmadik ország érintett állampolgára már teljesítette a b) pontban megállapított feltételt, a tagállamok megvizsgálják, hogy:a) a nyomozás vagy a bírósági eljárás szempontjából célszerű-e az érintett személy saját területükön való tartózkodásának meghosszabbítása; ésb) az érintett személy egyértelmű szándékot tanúsított-e az együttműködésre; ésc) az érintett személy megszakította-e a kapcsolatot a 2. cikk b) és c) pontjában említett bűncselekmények elkövetésével gyanúsított személlyel.(2) A közrenddel és a nemzetbiztonság védelmével kapcsolatos indokok sérelme nélkül, a tartózkodási engedély kiállításához az (1) bekezdésben említett feltételeket kell teljesíteni.(3) A 14. cikkben említett visszavonással kapcsolatos rendelkezések sérelme nélkül, a tartózkodási engedély legalább hat hónapig érvényes. Abban az esetben újítható meg, ha továbbra is teljesülnek az e cikk (2) bekezdésében megállapított feltételek.III. FEJEZETA TARTÓZKODÁSI ENGEDÉLY BIRTOKOSAIVAL VALÓ BÁNÁSMÓD9. cikkA tartózkodási engedély kiállítása után biztosított bánásmód(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a tartózkodásiengedély-birtokosok, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi eszközökkel, legalább a 7. cikk szerinti elbánásban részesüljenek.(2) A tagállamok biztosítják a szükséges egészségügyi vagy más jellegű segítségnyújtást a harmadik országok azon érintett állampolgárai számára, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi eszközökkel, és különleges szükségleteik vannak, például várandós nők, fogyatékossággal élők, illetve a szexuális vagy egyéb formájú erőszak áldozatai esetében, valamint amennyiben a tagállamok a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőséghez folyamodnak, a kiskorúak esetében.10. cikkKiskorúakAmennyiben a tagállamok igénybe veszik a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőséget, a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:a) A tagállamok ezen irányelv alkalmazásakor kellő figyelmet fordítanak a gyermek mindenek felett álló érdekeire. Gondoskodnak arról, hogy az eljárás igazodjon a gyermek életkorához és érettségéhez. Meghosszabbíthatják a gondolkodási időt különösen akkor, ha úgy ítélik meg, hogy az a gyermek legjobb érdekét szolgálja.b) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kiskorúak a saját állampolgárokéval megegyező feltételek mellett vehessék igénybe az oktatási rendszert. A tagállamok előírhatják, hogy ezt a közoktatási rendszer igénybevételére kell korlátozni.c) A harmadik országok azon állampolgárai esetében, akik kísérő nélküli kiskorúak, a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket személyazonosságuk, állampolgárságuk és azon tény meghatározására, hogy kísérő nélküliek. Mindent megtesznek annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül felkutassák családjukat, és haladéktalanul megteszik a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a nemzeti joggal összhangban jogi képviseletet biztosítsanak számukra, ideértve szükség esetén a büntetőeljárásban való képviseletet is.11. cikkJövedelemszerző tevékenység, szakképzés és oktatás(1) A tagállamok meghatározzák azon szabályokat, amelyek alapján a tartózkodási engedély birtokosai jogosultak hozzáférni a munkaerőpiachoz, a szakképzéshez és az oktatáshoz.E hozzáférés a tartózkodási engedély időtartamára korlátozódik.(2) A munkaerőpiachoz, a szakképzéshez és az oktatáshoz való hozzáférés engedélyezésének feltételeit és eljárásait a nemzeti jogszabályok szerint a hatáskörrel rendelkező hatóságok határozzák meg.12. cikkProgramok, illetve projektek harmadik országok érintett állampolgárai számára(1) A harmadik országok érintett állampolgárai számára hozzáférést kell biztosítani a tagállamok, illetve a tagállamokkal egyedi megállapodást aláíró nem kormányzati szervezetek vagy egyesületek által nyújtott olyan meglévő programokhoz vagy projektekhez, amelyek célja a megszokott társadalmi életbe való visszatérés előmozdítása, ideértve adott esetben a szakismereteik továbbfejlesztését szolgáló tanfolyamokat, vagy a származási országukba történő támogatott visszatérésük előkészítését is.A tagállamok egyedi programokat, illetve projekteket kínálhatnak a harmadik országok érintett állampolgárai számára.(2) Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy bevezeti és végrehajtja az (1) bekezdésben említett programokat vagy projekteket, úgy a tartózkodási engedély kiállítását, illetve annak megújítását az említett programokban vagy projektekben való részvételhez kötheti.IV. FEJEZETA MEGÚJÍTÁS MEGTAGADÁSA ÉS VISSZAVONÁS13. cikkA megújítás megtagadása(1) Az ezen irányelv alapján kiállított tartózkodási engedély nem újítható meg akkor, ha már nem teljesülnek a 8. cikk (2) bekezdésének feltételei, vagy ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok által elfogadott határozat megszüntette az érintett eljárást.(2) Amennyiben az ezen irányelv alapján kiállított tartózkodási engedély lejár, úgy a hatályos idegenrendészeti törvényt kell alkalmazni.14. cikkVisszavonásA tartózkodási engedély bármikor visszavonható, amennyiben már nem teljesülnek a kiállítás feltételei. A tartózkodási engedély különösen a következő esetekben vonható vissza:a) amennyiben a birtokos ténylegesen, saját akaratából és saját kezdeményezésére újból érintkezésbe lépett a 2. cikk b) és c) pontjában említett bűncselekmények elkövetésének gyanúsítottjaival; vagyb) amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság úgy véli, hogy az áldozat együttműködése félrevezető, vagy hogy az általa előadott vádak hamisak, illetve nem megalapozottak; vagyc) a közrenddel és a nemzetbiztonság védelmével kapcsolatos okok folytán; vagyd) amennyiben az áldozat eláll az együttműködéstől; vagye) amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóságok úgy határoznak, hogy megszüntetik az eljárást.V. FEJEZETZÁRÓ RENDELKEZÉSEK15. cikkVédzáradékEzen irányelvet az áldozatok és tanúk védelmére vonatkozó egyedi nemzeti szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.16. cikkJelentés(1) A Bizottság legkésőbb 2008. augusztus 6-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv tagállamokban történő alkalmazásáról, és javaslatokat tesz az esetlegesen szükséges módosításokra. A tagállamok elküldik a Bizottság részére a szóban forgó jelentés elkészítéséhez szükséges információkat.(2) Az (1) bekezdésben említett jelentés előterjesztése után a Bizottság legalább háromévenként jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv tagállamokban történő alkalmazásáról.17. cikkÁtültetésA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2006. augusztus 6-a előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.18. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.19. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] HL C 126. E, 2002.5.28., 393. o.[2] 2002. december 5-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 221., 2002.9.17., 80. o.[4] HL L 328., 2002.12.5., 17. o.[5] HL L 203., 2002.8.1., 1. o.--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0217

A Tanács irányelve (1987. március 19.) az azbeszt által okozott környezetszennyezés megelőzéséről és csökkentéséről

Hivatalos Lap L 085 , 28/03/1987 o. 0040 - 0045 finn különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0211  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0211  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 269

		A Tanács irányelve(1987. március 19.)az azbeszt által okozott környezetszennyezés megelőzéséről és csökkentéséről(87/217/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az Európai Közösségek egymást követő környezetvédelmi cselekvési programjai [4] a környezetszennyezés megelőzésének és csökkentésének fontosságát hangsúlyozzák; mivel ebben az összefüggésben az azbesztet a szennyező anyagok első kategóriájába sorolták, amelyeket mérgező voltuk és az emberi egészségre, valamint a környezetre gyakorolt súlyos hatásuk lehetősége alapján kell vizsgálni;mivel a legutóbb a 85/467/EGK irányelvvel [5] módosított, a 76/769/EGK irányelvet [6] kiegészítő 83/478/EGK irányelv [7] rendelkezései korlátozzák a krocidolit (kék azbeszt) és a krocidolitszálakat tartalmazó termékek forgalomba hozatalát és használatát, különös rendelkezései pedig érintik az azbeszttartalmú termékek jelölését;mivel a 83/447/EGK tanácsi irányelv [8] rendelkezik a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről;mivel a 84/360/EGK irányelv [9] rendelkezik az ipari létesítmények által okozott levegőszennyezés elleni küzdelemről;mivel a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a levegőbe és a vízi környezetbe történő azbesztkibocsátást, illetve a szilárd azbeszthulladék mennyiségét a keletkezés helyén a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék vagy megelőzzék;mivel a fenti intézkedések alkalmazására a meglévő üzemeknél elegendő időt kell biztosítani;mivel a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Szerződés rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett az egészség és a környezet védelme érdekében szigorúbb rendelkezéseket vezessenek be;mivel a tagállamokban hatályos vagy módosítás alatt álló, az ipari létesítményekből által okozott szennyezésre vonatkozó jogszabályok között fennálló különbségek egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek, és ennélfogva közvetlenül befolyásolhatják a közös piac működését; mivel ezért a Szerződés 100. cikkének megfelelően szükséges az e területre vonatkozó jogszabályok közelítése;mivel az azbesztszennyezés csökkentése a továbbiakban a Közösség egyik, a környezet védelmére és javítására irányuló célkitűzése; mivel azonban az e cél érdekében kiadott különleges felhatalmazásokról a Szerződés kifejezetten nem rendelkezik, és ennélfogva utalni kell a 235. cikkre is;ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Az irányelv célkitűzése, hogy az emberi egészség és környezet védelme érdekében az azbesztszennyezés megelőzésére és csökkentésére való tekintettel intézkedéseket határozzon meg, és a már hatályos rendelkezéseket kiegészítse.(2) Az irányelvet a 83/477/EGK irányelvben megállapított rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában:(1) Az "azbeszt" a következő szálas szilikátokat jelenti:- krocidolit (kék azbeszt),- aktinolit,- antofillit,- krizotil (fehér azbeszt),- amozit (barna azbeszt),- tremolit.(2) "Nyers azbeszt":az azbesztérc elsődleges zúzásából keletkező termék.(3) "Azbesztfelhasználás":évente több mint 100 kilogramm nyers azbeszt kezelését magában foglaló, az alábbiakkal kapcsolatos tevékenységek:a) nyers azbesztérc termelése, az érc bányászatával közvetlenül összefüggő valamennyi eljárás kivételével; és/vagyb) a következő, nyers azbeszt felhasználásával készülő termékek gyártása és ipari feldolgozása: azbesztcement vagy azbesztcement termékek, azbeszttartalmú dörzstermékek, azbesztszűrők, azbeszttextilek, azbesztpapír és -karton, azbeszttartalmú kötő-, csomagoló- és szilárdítóanyagok, azbeszttartalmú padlóborítások, azbeszttartalmú töltőanyagok.(4) "Azbeszttartalmú termékek feldolgozása":az azbesztfelhasználáson kívüli tevékenységek, amelyek az azbesztnek a környezetbe való kibocsátásáért felelősek.(5) "Hulladék":bármely, a 75/442/EGK irányelv [10] 1. cikkében meghatározott anyag vagy tárgy.3. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a levegőbe és a vízi környezetbe történő azbesztkibocsátást, valamint a szilárd azbeszthulladék mennyiségét, amennyire ez ésszerűen kivitelezhető, a keletkezés helyén csökkentsék, vagy megelőzzék. Az azbesztfelhasználás esetén a legjobban elérhető, aránytalan költségekkel nem járó technológiát biztosító intézkedéseket kell alkalmazni, adott estben beleértve például az újrafeldolgozást vagy a kezelést.(2) Meglévő létesítmények esetében az (1) bekezdés azon követelményét kell alkalmazni, amely szerint az azbeszt levegőbe való kibocsátásának csökkentésére és megszüntetésére az aránytalan költségekkel nem járó, elérhető legjobb technológiát kell alkalmazni, a 84/360/EGK irányelv 13. cikkében foglaltak figyelembevételével.4. cikk(1) A tagállamok a 3. cikk sérelme nélkül megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az elvezető csöveken keresztül a levegőbe kibocsátott azbeszt koncentrációja ne lépje túl a 0,1 mg/m3 határértéket (milligramm azbeszt a kibocsátott levegő köbméterében).(2) A tagállamok az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól felmenthetik azokat az üzemeket, amelyek összes gázkibocsátása kevesebb, mint 5000 m3/óra, amennyiben a levegőbe kibocsátott azbeszt mennyisége óránként nem több 0,5 grammnál, normális üzemi körülmények között.E kivétel alkalmazásakor a tagállamok illetékes hatóságai megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az első albekezdésben foglalt határértékek túllépésére ne kerüljön sor.5. cikkA tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:a) valamennyi, az azbesztcement gyártása során keletkező szennyvizet visszaforgassák. Amennyiben a szennyvíz visszaforgatása gazdaságilag nem megvalósítható, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az azbeszttartalmú folyékony hulladék elhelyezése ne eredményezze a vízi környezet és egyéb elemek, köztük a levegő szennyezését.Ennek érdekében:- a kibocsátott szennyvízben a 30 gramm/m3 lebegő anyag határértéket be kell tartani,- a tagállamok illetékes hatóságai minden érintett üzem számára megállapítják a vízbe kibocsátott összes lebegő anyag mennyiségét terméktonnánként, figyelembe véve a létesítmény különleges helyzetét.E határértékek arra a helyre vonatkoznak, ahol a szennyvíz elhagyja az ipari üzemet;b) valamennyi, az azbesztpapír és -karton gyártása során keletkező szennyvizet vissza kell forgatni.A 30 gramm/m3 lebegő anyagnál többet nem tartalmazó szennyvíz kibocsátása az üzemi rendszeres tisztítás vagy karbantartás alatt engedélyezhető.6. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy azokban az üzemekben, amelyeknél a 4. és 5. cikkben megállapított határértékeket alkalmazni kell, a levegőbe történő és a szennyvízkibocsátás ellenőrzésére rendszeres időközönként sor kerüljön.(2) A megállapított határértéknek való megfelelés ellenőrzése érdekében a mintavételi és vizsgálati módszereknek összhangban kell lenniük a mellékletben leírtakkal, vagy egyéb olyan eljárással, illetve módszerrel, amely azzal azonos eredményeket ad.(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az általuk használt eljárásokról és módszerekről, valamint megküldik az ilyen eljárások és módszerek megfelelő voltának megítélése szempontjából lényeges információt. Az ilyen információ alapján a Bizottság folyamatosan felülvizsgálja a különböző eljárások és módszerek egyenértékűségét és az irányelvről kapott beszámoló után öt évvel jelentést tesz a Tanácsnak.7. cikkA tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:- az azbesztet tartalmazó termékek feldolgozását magukban foglaló tevékenységek ne okozzanak az azbesztszálak vagy -por révén jelentős környezetszennyezést,- azbesztet tartalmazó épületek, szerkezetek és berendezések lebontása és azokból az azbeszt, vagy az azbeszttartalmú anyagok eltávolítása – beleértve az azbesztszálak, vagy -por felszabadulását – ne okozzon jelentős azbesztszennyezést a környezetben; ennek érdekében a tagállamok megelégszenek azzal, hogy a 83/477/EGK irányelv 12. cikkében foglalt munkaterv előírja valamennyi szükséges megelőző intézkedés meghozatalát.8. cikkLegutóbb az 1985. évi csatlakozási okmánnyal módosított 78/319/EGK irányelv [11] sérelme nélkül a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:- az azbesztszálakat, vagy -port tartalmazó hulladék szállítása vagy tárolása során az ilyen szálak vagy por ne kerülhessen a levegőbe és ne távozhasson olyan víz, amely azbesztszálakat tartalmazhat,- amennyiben az azbesztszálakat vagy -port tartalmazó hulladékot az e célra kijelölt területeken lerakják, az ilyen hulladékot úgy kell kezelni, csomagolni vagy lefedni, hogy a helyi viszonyok figyelembevételével megelőzzék az azbesztrészecskéknek a környezetbe való kijutását.9. cikkAz egyes tagállamok az egészség és a környezet védelme érdekében a szerződés rendelkezéseivel összhangban az ezen irányelvben foglaltaknál szigorúbb rendelkezéseket is bevezethetnek.10. cikkA 11. és 12. cikkben leírt rendelkezések a mellékletnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításának megfelelően kerültek megállapításra, és ezt az eljárást kell követni a mellékletben foglalt mintavételi és vizsgálati eljárások bármilyen módosítása során. Ez a hozzáigazítás nem vezethet a 4. és 5. cikkben foglalt határértékek bármilyen közvetlen vagy közvetett módosításához.11. cikkEnnek az irányelvnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság – a továbbiakban "bizottság" – alakul, amelynek tagjai a tagállamok képviselői, elnöke a Bizottság képviselője.A bizottság kidolgozza saját eljárási szabályait.12. cikk(1) Amennyiben az e cikkben foglalt eljárást kell követni, az elnök saját kezdeményezésére vagy az egyik tagállam képviselőjének kérésére a bizottsághoz utalja az ügyet.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésről. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt 54 szavazatos többséggel kell meghozni, a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem határozott, a javaslatot a Bizottság fogadja el.13. cikk(1) A Bizottság rendszeres időközönként összehasonlító felmérést végez ezen irányelvnek tagállamok általi alkalmazásáról. A tagállamok minden, e tekintetben lényeges információt továbbítanak a Bizottsághoz. Az átadott információk bizalmas voltát tiszteletben kell tartani.(2) Amennyiben ez az orvostudomány és a műszaki fejlődés miatt szükséges, a Bizottság további javaslatokat nyújt be, amelyek célja az azbesztszennyezés megelőzése és csökkentése az emberi egészség és a környezet védelme érdekében.14. cikk(1) A (2) bekezdésre figyelemmel a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1988. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok amint lehetséges, mindenképpen elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy legkésőbb 1991. június 30-ig a 4. és 5. cikknek megfeleljenek az (1) bekezdésben megadott nap előtt épült vagy engedélyezett üzemek vonatkozásában.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.15. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1987. március 19-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Smet[1] HL C 349., 1985.12.31., 27. o.[2] A vélemény benyújtására 1987. március 9-én került sor (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).[3] HL C 207., 1986.8.18., 21. o.[4] HL C 112., 1973.12.20., 1. o., HL C 139., 1977.6.13., 1. o. és HL C 46., 1983.2.17., 1. o.[5] HL L 269., 1985.10.11., 56. o.[6] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.[7] HL L 263., 1983.9.24., 33. o.[8] HL L 263., 1983.9.24., 25. o.[9] HL L 188., 1984.7.16., 20. o.[10] HL L 194., 1975.7.25., 47. o.[11] HL L 84., 1978.3.31., 43. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETMINTAVÉTELI ÉS VIZSGÁLATI MÓDSZEREKA. SZENNYVÍZKIBOCSÁTÁSValamennyi lebegő anyag (az eredeti mintából leszűrhető anyag) mg/l-ben kifejezett mennyiségének vizsgálatára szolgáló referenciaeljárás a 0,45 μm-es membránszűrőn való átszűrés, 105 °C-on történő szárítás és mérés [1].A mintavételt úgy kell végezni, hogy az reprezentatív legyen a 24 órás időszak kibocsátás vonatkozásában.A meghatározást ± 5 % pontossággal [2] és ± 10 % megbízhatósággal kell elvégezni [3].B. A LEVEGŐBE TÖRTÉNŐ KIBOCSÁTÁST MÉRŐ MÓDSZER KIVÁLASZTÁSAKOR KÖVETENDŐ ELŐÍRÁSOKI. Gravimetriás módszer1. A kiválasztott módszernek gravimetriás módszernek kell lennie, amely alkalmas az elvezetőcsövekben kibocsátott por teljes mennyiségének mérésére.Figyelembe kell venni az azbeszt koncentrációját a porban. Amennyiben a koncentráció mérése szükséges, a porban található azbeszt koncentrációját kell mérni és értékelni. Az ilyen mérés gyakoriságáról az ellenőrző hatóság dönt a létesítmény és a termelés sajátosságai alapján, de kezdetben a mérést legalább hathavonta el kell végezni. Amennyiben egy tagállam megállapította, hogy a koncentrációban jelentős változás nem mutatkozik, a mérés gyakorisága csökkenthető. Amennyiben nem kerül sor rendszeres mérésekre, a teljes porkibocsátásra az irányelv 4. cikkében foglalt határértéket kell alkalmazni.Mintát az áramlat hígítása előtt kell venni.2. A mintavételt a határérték tekintetében ± 40 % pontossággal és ± 20 % megbízhatósággal kell végrehajtani. A vizsgálat határa 20 %. A határérték betartásának megállapításához azonos körülmények között legalább két mérést kell végezni.3. A berendezés működéseA mérések csak akkor érvényesek, amennyiben a mintavételt a berendezés normális működése során végzik.4. A mintavételi pont kiválasztásaA mintavételnek olyan helyen kell történnie, ahol lamináris légáramlás van. Amennyire lehetséges, ügyelni kell a turbulenciák és a légáramlatot megszakító akadályok elkerülésére.5. A mintavételhez szükséges módosításokAzokban az elvezetőcsövekben, amelyekből a mintát veszik, megfelelő nyílásokat és mintavételi helyeket kell kialakítani.6. A mintavétel előtt végrehajtandó intézkedésekA mintavétel előtt, először a csővezetékben meg kell mérni a levegő hőmérsékletét és a légnyomást, valamint az áramlás sebességét. A levegő hőmérsékletét és a légnyomást normális áramlási körülmények között, a mintavételi rendszerben kell megmérni. Kivételes körülmények között a vízgőz koncentráció mérésére is szükség lehet, hogy az eredményeket ennek megfelelően lehessen módosítani.7. A mintavétel általános követelményeiAz eljárás során levegőmintát kell venni a szűrt azbeszport szállító csővezetékből, és a szűrőn fennmaradó por azbeszttartalmát kell mérni.7.1. Először a mintavételi rendszert kell ellenőrizni annak érdekében, hogy az légmentesen zárjon, és ne legyenek olyan szivárgások, amelyek mérési hibákat növelhetik. A mintavételi fejet gondosan el kell tömíteni és a mintavevő szivattyút be kell indítani. A szivárgás mértéke nem haladhatja meg a normál mintavételi áramlat 1 %-át.7.2. A mintavételt normális esetben izokinetikus viszonyok között kell végezni.7.3. A mintavétel időtartama az ellenőrzött eljárás típusától és a használt mintavételi rendszertől függ és a mintavétel időtartamának elegendőnek kell lennie annak biztosításához, hogy a méréshez megfelelő mennyiségű anyag gyűlt össze. A mintavételnek a teljes ellenőrzött eljárást jellemeznie kell.7.4. Amennyiben a mintavételi szűrő nem a mintavételi fej közvetlen közelében van, rendkívül fontos a mintavételi szondában elhelyezett anyagok pótlása.7.5. A mintavételi fejet és a mintavételi pontokat az elfogadott nemzeti szabványnak megfelelően kell meghatározni.8. A mintavételi szűrő jellege8.1. A használt vizsgálati módszernek megfelelő szűrőt kell választani. A gravimetriás módszerhez az üvegszálas szűrők előnyösek.8.2. Legalább 99 %-os szűrési hatékonyságra van szükség, a 0,3 μm átmérőjű részecskéket tartalmazó aeroszolt használó DOP-teszt vonatkozásában.9. Mérés9.1. Megfelelő, nagy pontosságú mérleget kell használni.9.2. A kívánt mérési pontosság elérése érdekében rendkívül fontos a szűrőknek a mintavétel előtti és utáni karbantartása.10. Az eredmények megadásaA mérési adatokon kívül az eredmények között fel kell jegyezni a hőmérsékletet, a légnyomást és az áramlás adatait, és tartalmazniuk kell minden lényeges információt, például a mintavételi pontok elhelyezkedését, a csővezetékek méreteit, a mintavétel során vett mintamennyiségeket és az eredmények számításnak módszerét feltüntető egyszerű diagramot. Az eredményeket normál hőmérséklet (273 K) és légnyomás (101,3 kPa) mellett kell megadni.II. Szálszámolási módszerAmennyiben az irányelv 4. cikkében foglalt határértékek ellenőrzésére a szálszámolás módszerét használják, az irányelv 6. cikke (3) bekezdésében foglalt rendelkezések függvényében a két szál/ml átszámítási arány használható 0,1 mg/m3 azbesztporra.Az irányelv alkalmazásában: "szál": 5 μm-nél nagyobb hosszúságú és 3 μm-nél kisebb szélességű tárgy, amelynek hosszúság/szélesség aránya nagyobb, mint 3/1, és amely a 83/477/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott európai referenciamódszert alkalmazó fáziskontraszt optikai mikroszkóppal számolható meg.A szálszámolási eljárásnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:1. A módszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a kibocsátott gázokban levő megszámolható szálak koncentrációját megmérje.Az ilyen mérés gyakoriságáról az ellenőrző hatóság dönt az üzem és a termelés sajátosságai alapján, de legalább hathavonta el kell végezni a mérést. Amennyiben időszakos méréseket nem végeznek, a 4. cikkben foglalt határértéket a teljes porkibocsátásra kell alkalmazni.Mintát az áramlat hígítása előtt kell venni.2. A berendezés működéseA mérések csak akkor érvényesek, amennyiben a mintavételt a berendezés normális működése során végzik.3. A mintavételi pont kiválasztásaA mintavételnek olyan helyen kell történnie, ahol lamináris légáramlás van. Amennyire lehetséges, ügyelni kell a turbulenciák és a légáramlatot megszakító akadályok elkerülésére.4. A mintavételhez szükséges módosításokAzokban az elvezető csövekben, amelyekből a mintát veszik, megfelelő nyílásokat és mintavételi helyeket kell kialakítani.5. A mintavétel előtt végrehajtandó intézkedésekA mintavétel előtt először a csővezetékben meg kell mérni a levegő hőmérsékletét és a légnyomást, valamint az áramlás sebességét. A levegő hőmérsékletét és a légnyomást normális áramlási körülmények között, a mintavételi rendszerben kell megmérni. Kivételes körülmények között a vízgőz koncentráció mérésére is szükség lehet, hogy az eredményeket ennek megfelelően lehessen módosítani.6. A mintavétel általános követelményeiAz eljárás során levegőmintát kell venni a szűrt azbeszport szállító csővezetékből, és a szűrőn fennmaradó por azbeszttartalmát kell mérni.6.1. Először a mintavételi rendszert kell ellenőrizni annak érdekében, hogy az légmentesen zárjon, és ne legyenek olyan szivárgások, amelyek mérési hibákat növelhetik. A mintavételi fejet gondosan el kell tömíteni és a mintavevő szivattyút be kell indítani. A szivárgás mértéke nem haladhatja meg a normál mintavételi áramlat 1 %-át.6.2. A kibocsátott gázokból történő mintavételt normális esetben izokinetikus viszonyok között kell végezni.6.3. A mintavétel időtartama az ellenőrzött eljárás típusától és a használt mintavételi fej méretétől függ. A mintavétel időtartamának elegendőnek kell lennie annak biztosításához, hogy a szűrő négyzetmilliméterenként 100–160 megszámlálható azbesztszálat tartalmazzon. A mintavételnek a teljes ellenőrzött eljárást jellemeznie kell.6.4. A mintavételi fejet és a mintavételi pontokat az elfogadott nemzeti szabványnak megfelelően kell meghatározni.7. A mintavételi szűrő jellege7.1. A vizsgálati módszernek megfelelő szűrőt kell választani. A számolható azbesztszálas módszerhez az 5 μm-es nominális pórusméretű, nyomtatott négyzetekkel ellátott, 25 mm átmérőjű membránszűrők (kevert cellulózészter vagy cellulóz-nitrát) használatosak.7.2. A mintavételi szűrőnek a megszámlálható azbesztszálak tekintetében legalább 99 %-os szűrési hatékonysággal kell rendelkeznie.8. A szálak megszámolásaA szálszámolási módszernek meg kell felelnie a 83/477/EGK irányelv I. mellékletében foglalt európai referenciamódszernek.9. Az eredmények megadásaA mérési adatokon kívül az eredmények között fel kell jegyezni a hőmérsékletet, a légnyomást és az áramlás adatait, és tartalmazniuk kell minden lényeges információt, például a mintavételi pontok elhelyezkedését, a csővezetékek méreteit, a mintavétel során vett mintamennyiségeket és az eredmények számításnak módszerét feltüntető egyszerű diagramot. Az eredményeket normál hőmérséklet (273 K) és légnyomás (101,3 kPa) mellett kell megadni.[1] Lásd a 82/883/EGK irányelv (HL L 378., 1982.12.31., 1. o.) III. mellékletét.[2] E tételek meghatározása a 81/855/EGK irányelvvel (HL L 319., 1981.11.7., 16. o.) módosított 79/869/EGK irányelv (HL L 271., 1979.10.29., 44. o.) 2. cikkében található.[3] E tételek meghatározása a 81/855/EGK irányelvvel (HL L 319., 1981.11.7., 16. o.) módosított 79/869/EGK irányelv (HL L 271., 1979.10.29., 44. o.) 2. cikkében található.--------------------------------------------------