Fontos jogi nyilatkozat

|

31975L0033

A Tanács irányelve a hidegvízmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (75/33/EGK)

Hivatalos Lap L 014 , 20/01/1975 o. 0001 - 0009 finn különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0069  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 3 o. 0022  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0069  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0044  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0044  CS.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 ET.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 HU.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 LT.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 LV.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 MT.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 PL.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 SK.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155 SL.ES fejezet 13 kötet 002 o. 147  - 155

		A Tanács irányelvea hidegvízmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(75/33/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg a hidegvízmérők felépítését és ellenőrzési módszereit, amelyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e műszerek kereskedelmét; mivel ezért szükséges e rendelkezéseknek a közelítése;mivel a csatlakozási okmánnyal [3] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv [4] meghatározta az EGK-típus-jóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni a hidegvízmérők konstrukciójára és működésére vonatkozó műszaki követelményeket; mivel e követelményeket ki kell elégíteni, az ellenőrzéseket el kell végezni és a megfelelő jeleket és jelzéseket a hidegvízmérőkre kell rögzíteni, mielőtt azok szabadon importálhatóvá, forgalmazhatóvá és használhatóvá válnak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv olyan hidegvízmérőkre vonatkozik, amelyek a rajtuk keresztüláramló víz (és nem más folyadék) térfogatának folyamatos meghatározására szolgáló mérőeszközök, és amelyek egy kijelző egységhez kapcsolt mérőegységből állnak. A víz akkor tekintendő "hideg"-nek, ha a hőmérséklete a 0 °C és 30 °C közötti tartományba esik.2. cikkAz EGK-jelekkel és -jelzésekkel ellátható hidegvízmérők leírása ezen irányelv mellékletében található. E mérőeszközök EGK-típus-jóváhagyási eljárás és EGK-elsőhitelesítési eljárás tárgyai.3. cikkMérési tulajdonságai alapján egyetlen tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja olyan hidegvízmérő forgalomba hozatalát vagy üzembe állítását, amelyen feltüntették az EGK-típus-jóváhagyási jelet és az EGK-elsőhitelesítési jelet.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek a irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1974. december 17-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Durafour[1] HL C 2., 1974.1.9., 62. o.[2] HL C 8., 1974.1.31., 6. o.[3] HL L 73., 1972.3.27., 14. o.[4] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETI. KIFEJEZÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.0. Ez a melléklet csak olyan hidegvízmérőkre vonatkozik, amelyek falakkal ellátott térfogatmérő kamrákat mozgató közvetlen mechanikus folyamaton alapulnak, vagy a víz áramlási sebessége egy mozgó rész (turbina, lapátkerék stb.) forgási sebességét befolyásolja.1.1. TérfogatáramA mérőn egységnyi idő alatt átáramló víz térfogata. A térfogatot köbméterben vagy literben, az időt órában, percben vagy másodpercben kell kifejezni.1.2. Mért vízmennyiségAzt a víztérfogatot jelöli, amely adott idő alatt a mérőn átáramlik.1.3. Maximális térfogatáram (Qmax)A Qmax maximális térfogatáram az a legnagyobb térfogatáram, amelynél a mérő meghatározott időtartamon belül károsodás nélkül működik anélkül, hogy túllépné a nyomásveszteségre vonatkozó megengedett legnagyobb hiba értékét.1.4. Névleges térfogatáram (Qn)A Qn névleges térfogatáram a Qmax maximális térfogatáram értékének a fele. Köbméter per órában van megadva és a mérő jellemzésére szolgál.A Qn névleges térfogatáramon a mérőnek képesnek kell lennie a rendeltetésszerű használatra, vagyis folyamatosan és szakaszosan, a legnagyobb megengedett hiba túllépése nélkül működni.1.5. Minimális térfogatáram (Qmin)A Qmin minimális térfogatáram az a térfogatáram, amely felett a mérő nem lépheti túl a legnagyobb megengedett hibát, és ez Qn függvényeként van rögzítve.1.6. Térfogatáram-tartományA vízmérő térfogatáram-tartományát a Qmax maximális és Qmin minimális térfogatáram értékek határozzák meg. A térfogatáram-tartomány két részre osztható, alsó és felső zónára, amelyek legnagyobb megengedett hibái különbözőek.1.7. Határ-térfogatáram (Qt)A Qt határ-térfogatáram a térfogatáram-tartományt alsó és felső részre osztó azon térfogatáram, amelynél a legnagyobb megengedett hiba értéke szakadásszerűen megváltozik.1.8. Legnagyobb megengedhető hibaA legnagyobb megengedhető hiba az a hibahatár, amelyet ez az irányelv egy mérőórára megenged az EGK-típus-jóváhagyási és EGK-elsőhitelesítési eljárásnál.1.9. NyomásveszteségA nyomásveszteség az a nyomásesés, amelyet a vízmérő jelenléte okoz a vízvezetékben.II. MÉRÉSI JELLEMZŐK2.1. Legnagyobb megengedhető hibaA mérési tartomány alsó részében a legnagyobb megengedhető hiba Qmin-től (Qmin-t beleértve) Qt -ig (Qt -t nem beleértve) ± 5 %.A mérési tartomány felső részében a legnagyobb megengedhető hiba Qt -től (Qt-t beleértve) Qmax -ig (Qmax -t beleértve) ± 2 %.2.2. Pontossági osztályokA fent meghatározott Qmin és Qt értékeknek megfelelően a vízmérők három pontossági osztályba sorolhatók a következő táblázat szerint:Osztályok | nQ |< 15 m3/h | ≥ 15 m3/h |A osztályQmin értéke | 0,04 Qn | 0,08 Qn |Qt értéke | 0,10 Qn | 0,30 Qn |B osztályQmin értéke | 0,02 Qn | 0,03 Qn |Qt értéke | 0,08 Qn | 0,20 Qn |C osztályQmin értéke | 0,01 Qn | 0,006 Qn |Qt értéke | 0,015 Qn | 0,015 Qn |III. MŰSZAKI JELLEMZŐK3.1. Szerkezet – Általános előírásokA mérőórákat úgy kell megtervezni, hogy:(1) hosszú üzemidőt és a csalás ellen védelmet biztosítsanak;(2) rendeltetésszerű használat közben megfeleljenek ezen irányelv rendelkezéseinek.Ha a mérőórák ki lehetnek téve annak, hogy az áramlás iránya véletlenszerűen megfordul, akkor képesnek kell lenniük arra, hogy ennek mérési tulajdonságaik rosszabbodása vagy megváltozása nélkül ellenálljanak, és ezzel egy időben az ilyen irányváltozatást jelezniük kell.3.2. AnyagokA vízmérőt a használati célnak megfelelő erős és szilárd anyagból kell készíteni. Olyan anyagokat kell használni, amelyek egyaránt ellenállnak a szokványos belső és a külső korróziónak, és ha szükséges, a felhasznált anyagokat megfelelő felületi kezeléssel kell védeni. A vízmérő anyagainak károsodás nélkül el kell viselniük az üzemi hőmérséklet-tartományon belüli vízhőmérséklet-változásokat.3.3. Tartósság – nyomásállóságA mérőnek – meghibásodás, folyás, házon keresztüli szivárgás vagy maradandó alakváltozás nélkül – tartósan el kell viselnie azt az állandó víznyomást, amelyre tervezték, azaz a legnagyobb üzemi nyomást. Ez minimálisan 10 bar.3.4. NyomásveszteségA mérő nyomásveszteségét az EGK-típusvizsgálaton határozzák meg, és az nem haladhatja meg a 0,25 bart a névleges térfogatáramon, valamint az 1 bart a maximális térfogatáramon.A vizsgálati eredmények alapján a mérőórákat négy csoport egyikébe sorolják, amelyekben a nyomásveszteség legnagyobb értékei: 1; 0,6; 0,3 és 0,1 bar. A mérőórára vonatkozó értéket fel kell tüntetni az EGK-típus-jóváhagyási igazolásban.3.5. Kijelző mechanizmusokA kijelzőnek a különféle alkotóelemei egyszerű egymás mellé állításával biztosítania kell a mért víz térfogatának köbméterben kifejezett és egyértelmű leolvasását. A térfogatot a következők egyike adja meg:a) egy vagy több mutató körskálán mutatja az értéket;b) egy sor egymás után következő számdob leolvasása egy vagy több nyíláson át;c) a fenti két rendszer kombinációja.A köbmétert és többszöröseit feketével, tört értékeit pirossal jelzi a kijelző.A számjegyek tényleges vagy szemmel látható magassága nem lehet kisebb 4 mm-nél.A digitális kijelzők (b) és c) típus) minden számjegyének látható elmozdulása csak növekvő értéknél következhet be. Minden számtömbnek úgy kell előre mozdulnia, hogy határozott számértéket mutasson. Az adott digitális egységnek pontosan akkor kell előbbre lépnie, ha a hozzá legközelebb eső kisebb érték számjegye az utolsó tizedet jelzi; a legalacsonyabb érték számjegyeit mutató tárcsa az c) típus esetében folyamatosan foroghat. Az egész köbmétereket mutató számoknak világosan kell látszódniuk.A mutatós kijelzőknek (a) és c) típusúak) az óramutató járásával megegyező irányban kell forogniuk. Minden skálaosztásnál a köbméterekben kifejezett értékeket 10n alakban kell megjeleníteni, ahol az n pozitív vagy negatív egész szám vagy nulla, ily módon a kijelző egymás után következő dekádokból álló rendszert alkot. Az egyes skálaosztások mellett a következőket kell feltüntetni: x 1000; x 100; x 10; x 1; x 0,1; x 0,01; x 0,001.Mindkét esetben (számtárcsás vagy digitális kijelzők):- az egységet jelző m³-t fel kell tüntetni a számtárcsán (lapon) vagy közvetlenül a digitális kijelző mellett,- a leggyorsabban forgó, látható, skálaosztással ellátott elem – amelyet ellenőrző elemnek, a legkisebb skálaosztását pedig "hitelesítési osztásérték"-nek neveznek – mozgásának folyamatosnak kell lennie. Az ellenőrző elem lehet állandó vagy a készülékhez megfelelő alkatrészekkel ideiglenesen hozzáilleszthető. Az ellenőrző elem alkalmazása nem befolyásolhatja a mérő mérési pontosságát.A hitelesítési osztásértéket jellemző osztásvonalak távolsága nem lehet 1 mm-nél kisebb és 5 mm-nél nagyobb. A skála jelzése a következő lehet:- egyenlő vastagságú vonalak, amelyek vonalvastagsága nem több mint az osztás negyede és csak hosszúságban különböznek,- vagy a skálaosztással megegyező szélességű, felváltva ismétlődő sávok.Ugyanakkor az ezen irányelvről szóló értesítéstől számított 6 és 1/2 éves időszakra:a) a számjegyek lefelé mozgása megengedett, amely mozgást egy nyíl jelöl;b) a skálabeosztás hossza 0,8 mm lehet.3.6. A hitelesítési osztásértékek jellemzőiA kijelzőnek alkalmasnak kell lenni nullára való visszaállás nélkül legalább 1999 órányi névleges térfogatáramnak/teljesítménynek megfelelő, köbméterben kifejezett vízmennyiség mérésére.A hitelesítő skálaosztás-érték nagyságát az 1 x 10n, 2 x 10n vagy 5 10n képlet alapján kell megválasztani, és eléggé kicsinek kell lennie ahhoz, hogy a mérési pontatlanság ne haladja meg a 0,5 %-ot (biztosítva, hogy a lehetséges leolvasási hiba ne legyen nagyobb, mint a legkisebb skálaosztás fele) és eléggé kicsinek kell lennie ahhoz is, hogy a legkisebb térfogatáramnál végzett vizsgálat ne vegyen igénybe másfél óránál többet.Ugyanakkor az ezen irányelvről szóló értesítéstől számított 6 és 1/2 éves időszakra hétórás időtartam megengedett.Alkalmazható olyan kiegészítő jelző (csillag, referenciajellel ellátott korong stb.), amely a mérőelem mozgását érzékelteti, mielőtt az világosan láthatóvá válik a kijelzőn.3.7. Szabályozó egységA hidegvízmérő szabályozó szerkezettel is felszerelhető, amelynek segítségével megváltoztatható a kijelzett térfogatérték és a ténylegesen átáramlott térfogat közötti viszony. Ez a szerkezet azoknál a mérőknél kötelező, amelyek a vízáramlás forgó alkatrészt mozgató hatásának elvén alapulnak.3.8. Gyorsító egységTilos a mérőbe olyan szerkezetet beépíteni, amely a Qmin minimális térfogatáram alatti átfolyás esetén az áramlást gyorsítja.IV. JELÖLÉSEK ÉS FELIRATOK4.1. Azonosítási feliratokMinden mérőn külön vagy csoportosítva a mérő házán, a kijelző adattáblán, tárcsán vagy a kijelző lapon kötelező olvashatóan és kitörölhetetlenül feltüntetni a következő információkat:a) a gyártó neve vagy kereskedelmi neve vagy márkajele;b) a pontossági osztály és a Qn névleges térfogatáram/teljesítmény m3/h-ban;c) a gyártás éve és a mérő sorozatszáma;d) az áramlás irányát jelző egy vagy két nyíl;e) az EGK-típus-jóváhagyási jel;f) a legnagyobb üzemi nyomás barban kifejezve, ha az a 10 bart meghaladja;g) "V" vagy "H" betű, ha a mérő vagy csak függőleges (V) vagy csak vízszintes (H) helyzetben működik helyesen.4.2. A hitelesítési jelek elhelyezéseA EGK-hitelesítési jeleket olyan, a mérő lényeges részét képező helyen kell elhelyezni (általában a mérőházon), ahol a készülék szétszerelése nélkül is látszanak.4.3. LezárásA vízmérőket el kell látni egy olyan védőberendezéssel, amely úgy zárható le, hogy lezárása után sem előírásszerű beépítés előtt, sem után ne lehessen a védőeszköz megrongálása nélkül a mérőt vagy szabályozó szerkezetét szétszerelni, átalakítani.V. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS5.1. EljárásAz EGK-típus-jóváhagyási eljárást a 71/316/EGK irányelvvel összhangban kell elvégezni.5.2. TípusvizsgálatokAmikor a kérelem irataiból megállapították, hogy a típus megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek, bizonyos számú mérőeszközön laboratóriumi vizsgálatokat kell elvégezni a következő feltételek mellett:5.2.1. A vizsgálandó mérőórák számaA gyártó által rendelkezésre bocsátandó mérők számát a következő táblázat alapján kell meghatározni:Névleges térfogatáram, Qn m3/h | Mérőórák száma |5-ig, beleértve az 5-öt is | 10 |5 felett 50-ig, beleértve az 50-et is | 6 |50 felett 1000-ig, beleértve az 1000-t is | 2 |Több mint 1000 | 1 |5.2.2. NyomásA mérési pontosság meghatározásakor (5.2.4. pont) a nyomásnak a vízmérő kimeneténél a kavitáció elkerüléséhez szükséges mértékűnek kell lennie.5.2.3. VizsgálóberendezésA mérőket általában egyenként és minden esetben olyan módon kell vizsgálni, hogy minden mérő egyedi jellemzői meghatározhatók legyenek.A tagállam mérésügyi szolgálata megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az átáramló víz térfogata mérésének legnagyobb hibája a beépítési hibák által okozott különböző pontatlanságok hatásainak figyelembevételével se legyen nagyobb 0,2 %-nál.A legnagyobb megengedett hiba 5 % a nyomás mérésénél és 2,5 % a nyomásveszteség mérésénél.Az egyes vizsgálatok során a térfogatáramok relatív változása nem haladhatja meg a 2,5 %-ot Qmin és Qt között, illetve az 5 %-ot Qt és Qmax között.A készüléket az érintett tagállam mérésügyi szolgálatának kell jóváhagynia függetlenül attól, hol végezték a vizsgálatokat.5.2.4. Vizsgálati eljárásA vizsgálat az alábbi sorrend szerinti műveletekből áll:(1) nyomáspróba;(2) a hibagörbék meghatározása a térfogatáram függvényében és a típusra jellemzően a gyártó által előírt szokásos beépítési mód figyelembevételével (egyenes csőszakaszok fel- és lefelé irányuló áramlással, szűkítések, akadályok stb.);(3) nyomásveszteségek meghatározása;(4) gyorsított élettartam-vizsgálat.A nyomáspróba két részből áll:a) minden vizsgált mérőnek ki kell bírnia 16 bar nyomást vagy a legnagyobb üzemi nyomásérték 1,6-szeresét 15 percen át anélkül, hogy a házon folyás vagy szivárgás jelentkezne (lásd a 4.1. f) pontot);b) minden vizsgált mérőnek ki kell bírnia károsodás vagy elzáródás nélkül 20 bar nyomást vagy a legnagyobb üzemi nyomás 2-szeresét 1 percen át (lásd a 4.1. f) pontot);A (2) és (3) vizsgálati eredményeknek elegendő számú pontot kell biztosítaniuk ahhoz, hogy az egész mérési tartományban pontosan fel lehessen rajzolni a görbét.A gyorsított élettartam-vizsgálatot a következőképpen kell végezni:Névleges térfogatáram Qn m3/h | Vizsgálati térfogatáram | Vizsgálat típusa | Megszakítások száma | Szünetek időtartama (sec) | Üzemelési időtartam a vizsgálati térfogatáramon | Felfutás és leállás időtartama (sec) |Qn< 10 | Qn | nem folyamatos | 100000 | 15 | 15 sec | 0,15 (Qn) minimum 1 sec [1] |2 Qn | folyamatos | | | 100 óra | |Qn > 10 | Qn | folyamatos | | | 800 óra | |2 Qn | folyamatos | | | 200 óra | |Az első vizsgálat előtt és minden vizsgálati sorozat után minimális követelmény, hogy meg kell határozni a mérési hibát a következő térfogatáramoknál:Qmin, Qt, 0,3 Qn, 0,5 Qn, 1 Qn, 2 QnMinden vizsgálatnál a mérőn átáramoltatott víz térfogatának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hitelesítő skálán lévő mutatót vagy tárcsát egy vagy több teljes fordulattal megforgassa, továbbá a ciklikus torzítás hatásait kiküszöbölje.5.2.5. Az EGK-típusjóváhagyás feltételeiEgy vízmérőtípus akkor kerül jóváhagyásra, ha megfelel a következő feltételeknek:a) megfelel az ezen irányelvben és mellékletében foglalt igazgatási, műszaki és pontossági rendelkezéseknek;b) az 5.2.4. pontban meghatározott 1., 2. és 3. vizsgálatok azt mutatják, hogy pontossági és technológiai jellemzői megfelelnek e melléklet II. és III. részének;c) minden gyorsított élettartam-vizsgálat után:1. az első hibagörbéhez képest nem tapasztalható 1,5 %-nál nagyobb eltérés a Qt és Qmax között, és 3 %-nál nagyobb eltérés a Qmin és Qt között;2. a mérő legnagyobb megengedett hibája a Qmin és Qt között ± 6 %, a Qt és Qmax között pedig ± 2,5 %.VI. EGK-ELSŐHITELESÍTÉSAz EGK-elsőhitelesítést a tagállam mérésügyi szolgálata által jóváhagyott helyen kell elvégezni. A feltételek és a vizsgálati berendezések elrendezése olyan kell hogy legyen, hogy a hitelesítést biztonságos feltételek között, megbízhatóan és az ellenőrzésért felelős személy idővesztesége nélkül lehessen elvégezni. Meg kell felelni az 5.2.3. pont rendelkezéseinek, de a mérőórák sorozatokban is vizsgálhatók. Amennyiben ezt a módszert alkalmazzák, a kilépő víznyomásnak valamennyi mérőnél megfelelő mértékűnek kell lennie a kavitáció elkerüléséhez, és különleges intézkedésekre lehet szükség a mérők közötti kölcsönhatás megakadályozása érdekében.A teljes vizsgálóberendezésben lehetnek automata készülékek; kerülő szelepek, áramláskorlátozók stb., feltéve, hogy a vizsgálandó mérőóra és az ellenőrző tartályok között minden vizsgálókör világosan meghatározható, és bármikor mérhető a belső nyomásesés.Bármilyen típusú vízellátó rendszer használható, de ha több párhuzamosan kötött vizsgálati kör van, ügyelni kell arra, hogy ne jöhessen létre az 5.2.3. ponttal összeegyeztethetetlen kölcsönhatás.Ha egy ellenőrző tartály több kamrára van osztva, az elválasztó falaknak megfelelően merevnek kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák azt, hogy egyik kamra térfogata se változzon 0,2 %-nál nagyobb mértékben attól függően, hogy a vele szomszédos kamrák tele vannak-e vagy üresek.A hitelesítésnek legalább a következő három térfogatáramon pontossági vizsgálatot is magában kell foglalnia:a) 0,9 Qmax és Qmax között;b) Qt és 1,1 Qt között;c) Qmin és 1,1 Qmin között.Ezek közül a vizsgálatok közül az első magában foglalja a nyomásveszteség megállapítását, amely nem lehet kisebb, mint az EGK-típus-jóváhagyási igazolásban jelzett érték.A legnagyobb megengedhető hibákat a 2.1. pont határozza meg.A mérőn átáramoltatott víz térfogatának minden vizsgálatnál elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hitelesítő skálán lévő mutatót vagy tárcsát egy vagy több teljes fordulattal megforgassa, és a ciklikus torzítás hatásait kiküszöbölje.Amennyiben a mérő valamennyi mérési hibája azonos előjelű, a vízmérőt úgy kell beszabályozni, hogy a hibák egy része kisebb legyen, mint a legnagyobb megengedett hiba fele.[1] (Qn ) egy olyan szám, amely a m3/órában kifejezett Qn értékével egyenlő--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1979. március 5.) a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló 77/504/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31979L0268

Hivatalos Lap L 062 , 13/03/1979 o. 0005 - 0005 finn különkiadás fejezet 3 kötet 10 o. 0199  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 24 o. 0257  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 10 o. 0199  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 16 o. 0048  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 16 o. 0048

		A Bizottság irányelve(1979. március 5.)a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló 77/504/EGK irányelv módosításáról(79/268/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló, 1977. július 25-i 77/504/EGK tanácsi irányelv [4] e területen megállapítja a Közösségen belüli kereskedelem progresszív liberalizálásának feltételeit;mivel a vonatkozó közösségi szabályozás végrehajtásáig az említett irányelv 7. cikkével összhangban elfogadták azt az általános elvet, hogy a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó feltételek nem lehetnek kedvezőbbek, mint a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazandó feltételek;mivel a tagállamok közötti kereskedelemre vonatkozó közösségi szabályokat, különösen a törzskönyvbe történő bejegyzésre vonatkozó szabályokat még nem dolgozták ki teljesen; mivel e szabályokat nem dolgozzák ki mindaddig, amíg – különösen az említett irányelv 6. cikkében meghatározottak szerinti – végrehajtási rendelkezéseket el nem fogadnak; mivel az említett irányelv 7. cikkét a közösségi szabályozás bevezetésével egyidejűleg azonnal alkalmazni kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/504/EGK irányelv 9. cikke helyébe a következő szöveg lép:"9. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy:a) ennek az irányelvnek – a 7. cikk kivételével – legkésőbb 1979. január 1-jétől kezdődő hatállyal megfeleljenek;b) a 7. cikknek – az abban foglalt valamennyi pontnak – megfeleljenek azon időponttal kezdődő hatállyal, amikortól kezdve megfelelnek a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseknek, különösen a 6. cikk alapján a későbbiekben elfogadott határozatoknak.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot."2. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1979. március 5-én.a Tanács részérőlaz elnökP. Mehaignerie[1] HL C 9., 1979.1.11., 4. o.[2] 1979. február 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 1979. február 21-i és 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 206., 1977.8.12., 8. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2014/27/EU irányelve ( 2014. február 26. ) a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról

text:
               5.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 65/1

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/27/EU IRÁNYELVE

   (2014. február 26.)
   a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 153. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadhat el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében javításokat ösztönözzön a munkavállalók egészségének és biztonságának magasabb szintű biztosítása érdekében. Ezek az irányelvek nem gátolhatják a kis- és középvállalkozások alapítását, fejlődését és munkahely-teremtési potenciálját. Az egészségügyi és biztonsági előírásokat nem kellene korlátozásoknak tekinteni, hiszen ezek alapvető jogok, amelyeket kivétel nélkül alkalmazni kell a munkaerőpiac minden területén, és minden vállalkozás esetén, méretüktől függetlenül.

               (2)

               Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (1) bekezdése értelmében minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez.

               (3)

               A 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) új rendszert hozott létre az anyagok és keverékek osztályozására és címkézésére az Unióban, amely a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerén (GHS) alapul nemzetközi szinten, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága keretében.

               (4)

               A 92/58/EGK (4), a 92/85/EGK (5), a 94/33/EK (6), és a 98/24/EK tanácsi irányelv (7) és a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a korábbi osztályozási és címkézési rendszerre vonatkozó hivatkozásokat tartalmaz. Ezért az említett irányelveket módosítani kell, hogy összhangba kerüljenek az 1272/2008/EK rendelettel létrehozott új rendszerrel.

               (5)

               A módosításokra az említett irányelvek hatékonyságának biztosítása érdekében van szükség. Ezen irányelv nem az említett irányelvek hatályának megváltoztatására irányul. Ezen irányelv éppen a munkavállalóknak az említett irányelvekben biztosított védelem fenntartására és nem a csökkentésére irányul. A folyamatos technológiai fejlődésre való tekintettel azonban mind az említett irányelveket rendszeresen felül kell vizsgálni a 89/391/EGK tanácsi irányelv (9) 17a. cikkének megfelelően annak érdekében, hogy koherens jogszabályokat és megfelelő szintű egészség- és biztonságvédelmet biztosítsanak a munkakörnyezetben jelen lévő veszélyes vegyi anyagok és keverékek tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani azon szakmák alkalmazottaira, akik gyakran kapcsolatba kerülnek veszélyes anyagokkal és keverékekkel.

               (6)

               A 92/85/EGK irányelv módosításai nem terjednek ki azokra a veszélyes anyagokra és keverékekre, amelyek káros hatással lehetnek a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók termékenységére, hiszen ezen irányelv célja az, hogy frissítse a 92/85/EGK irányelv hivatkozásait és terminológiáját. Figyelembe véve azonban az e kérdésre vonatkozó új tudományos bizonyítékokat, valamint e hatások osztályozásának egyre kifinomultabb módszereit, a Bizottságnak meg kellene fontolnia, hogy melyek az e hatásokkal való foglalkozás legmegfelelőbb eszközei.

               (7)

               A 92/85/EGK és a 94/33/EK irányelv módosításainak hozzá kell igazítaniuk az említett irányelvekben foglalt megközelítést a 98/24/EK irányelv értelmében elfogadott megszövegezéshez: a 92/85/EGK irányelv I. melléklete A. szakasza 3.a) pontjában szereplő „jellemzett anyag” szó és a 94/33/EK irányelv melléklete I. szakasza 3.a) pontjában szereplő „minősített anyagok és készítmények” szó helyébe „a besorolás kritériumainak megfelelő anyagok és keverékek” kifejezés lép. Ezen irányelv a munkáltatók számára nem ír elő az 1272/2008/EK rendeletben foglalt, az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó kötelezettségeket. Függetlenül attól, hogy az anyagok vagy keverékek forgalomba kerülnek-e, a munkáltatónak a 98/24/EK irányelvnek megfelelően az összes veszélyes vegyi anyag tekintetében kockázatfelmérést kell végeznie.

               (8)

               A 94/33/EK irányelv melléklete I. szakaszának 2. pontja és II. szakaszának 1. pontja hivatkozik a hatályon kívül helyezett 90/679/EGK tanácsi irányelvre (10), illetve a hatályon kívül helyezett 90/394/EGK tanácsi irányelvre (11). Ezeket a hivatkozásokat ezért a 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a 2004/37/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseire utaló hivatkozásokkal kell helyettesíteni.

               (9)

               A Szerződés 154. cikkének megfelelően a Bizottság közösségi szinten konzultált a szociális partnerekkel az e területen való uniós fellépés lehetséges irányáról, és a szociális partnerek jelezték, hogy – különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében – a magyarázó iránymutatások hasznosak.

               (10)

               E konzultációt követően a Bizottság uniós fellépést tartott kívánatosnak, és a tervezett javaslat tartalmáról konzultált a szociális partnerekkel a Szerződés 154. cikkének megfelelően.

               (11)

               E második konzultációs szakasz lezárását követően a szociális partnerek nem szándékozták megindítani azt a Szerződés 155. cikke szerinti eljárást, amely megállapodás megkötését eredményezhetné,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 92/58/EGK irányelv módosítása
   A 92/58/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Ez az irányelv nem alkalmazható a veszélyes anyagok és keverékek, termékek és/vagy berendezések forgalomba hozatalához kapcsolódó jelekre, hacsak más uniós rendelkezések egyértelmű utalást nem tartalmaznak erre.”

               2.

               Az I. melléklet 12. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
               12.   A jelentős mennyiségű veszélyes anyag vagy keverék tárolására használt területeket, helyiségeket és bekerített helyeket a II. melléklet 3.2. pontjában szereplő megfelelő figyelmeztető jellel kell megjelölni, vagy a III. melléklet 1. pontja szerint, hacsak az egyes csomagok vagy tartályok címkézése nem felel meg ugyanennek a célnak.
               Amennyiben a II. melléklet 3.2. pontjában nem szerepel a veszélyes vegyi anyagokra és keverékekre figyelmeztető megfelelő figyelmeztető jel, az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) V. mellékletében meghatározott megfelelő veszélyt jelző piktogramot kell alkalmazni.

               3.

               A II. melléklet 3.2. pontja a következőképpen módosul:

                           a)

                           az „Ártalmas vagy irritatív anyag” figyelmeztető jelet el kell hagyni;

                           b)

                           az „Általános veszély” figyelmeztető jel a következő lábjegyzettel egészül ki:

                                       „***

                                       Ez a figyelmeztető jel nem használható arra, hogy figyelmeztessen a veszélyes vegyi anyagokra és keverékekre, kivéve, ha a figyelmeztető jelet a III. melléklet 5. szakasza második bekezdésének megfelelően veszélyes anyag vagy keverék tárolóinak jelölésére használják.”

               4.

               A III. melléklet a következők szerint módosul:

                           a)

                           Az 1. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

                                       „1.

                                       A munka során olyan vegyi anyagok és keverékek esetében használt tartályokat, amelyek az 1272/2008/EK rendelet szerinti fizikai vagy egészségi veszélyességi osztály bármelyikére vonatkozó kritériumok szerint veszélyesnek minősülnek, valamint az ilyen veszélyes anyagok és keverékek tárolására szolgáló tartályokat és a veszélyes anyagokat és keverékeket tartalmazó vagy azok továbbítására használt látható csöveket az említett rendeletnek megfelelően megfelelő veszélyt jelző piktogramot tartalmazó címkével kell ellátni.
                                       Az első bekezdés nem vonatkozik a munka során rövid ideig használt tartályokra, és azokra a tartályokra, amelyek tartalma gyakran változik, hacsak nem hoznak megfelelő más, különösen a munkavállalók tájékoztatására/oktatására vonatkozó olyan intézkedést, amely a védelemnek ugyanazt a szintjét biztosítja.
                                       Az első bekezdésben említett címkéket:

                                                   —

                                                   helyettesíthetik a II. melléklet szerinti figyelmeztető jelek, az ott szereplő piktogramok vagy szimbólumok használatával. Amennyiben a II. melléklet 3.2. pontjában nem szerepel megfelelő figyelmeztető jel, az 1272/2008/EK rendelet V. melléklete szerinti megfelelő veszélyt jelző piktogramot kell alkalmazni,

                                                   —

                                                   kiegészítheti további információ, mint például a veszélyes anyag vagy keverék neve és/vagy képlete és a veszély részletes leírása,

                                                   —

                                                   a tartályok munkahelyi szállítása tekintetében kiegészíthetik vagy helyettesíthetik olyan jelzések, amelyek az Unió egész területén alkalmazandóak veszélyes anyagok vagy készítmények szállítása során.”

                           b)

                           Az 5. szakasz első és második bekezdésében a „készítmény” kifejezés helyébe a „keverék” kifejezés lép.

         2. cikk
   A 92/85/EGK irányelv módosítása
   A 92/85/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

               1.

               Az A. szakasz a következőképpen módosul:

                           a)

                           a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
                           „2.   Biológiai anyagok
                           A 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 2. cikke második bekezdésének 2., 3. és 4. pontja szerinti 2., 3. és 4. kockázati csoportba tartozó biológiai anyagok, amennyiben ismert, hogy ezek az anyagok, illetve az általuk szükségessé tett terápiás beavatkozások veszélyeztetik a várandós nők, illetve a magzat egészségét, és amennyiben ezek az anyagok még nem szerepelnek a II. mellékletben.

                           b)

                           a 3. pont a következőképpen módosul:

                                       i.

                                       az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „a)

                                                   az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) alapján a besorolás kritériumainak megfelelő, a következő veszélyességi osztályok és kategóriák egyikébe, vagy ezek közül többe besorolt, és a következő figyelmeztető mondat egyikével, vagy ezek közül többel ellátott anyagok és keverékek, amennyiben ezek még nem szerepelnek a II. mellékletben;

                                                               —

                                                               csírasejt-mutagenitás, 1A., 1B. vagy 2. kategória (H340, H341),

                                                               —

                                                               rákkeltő hatás, 1A., 1B. vagy 2. kategória (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               reprodukciós toxicitás, 1A., 1B. vagy 2. kategória, vagy a laktációra gyakorolt vagy a laktáción keresztül fellépő káros hatásokra vonatkozó további kategória (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362),

                                                               —

                                                               célszervi toxicitás egyszeri expozíciót követően, 1. és 2. kategória (H370, H371).

                                       ii.

                                       a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „b)

                                                   a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) I. mellékletében felsorolt vegyi anyagok;

               2.

               A B. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
               „B.   Eljárások
               A 2004/37/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ipari eljárások.”

         3. cikk
   A 94/33/EK irányelv módosítása
   A 94/33/EK irányelv melléklete a következőképpen módosul:

               1.

               Az I. szakasz a következőképpen módosul:

                           a)

                           a 2. pontban az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „a)

                                       A 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 2. cikke második bekezdésének 3. és 4. pontja szerinti 3. és 4. kockázati csoportba tartozó biológiai anyagok.

                           b)

                           a 3. pont a következőképpen módosul:

                                       i.

                                       az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „a)

                                                   az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) alapján a besorolás kritériumainak megfelelő, a következő veszélyességi osztályok és kategóriák egyikébe, vagy ezek közül többe besorolt, és a következő figyelmeztető mondat egyikével, vagy ezek közül többel ellátott anyagok és keverékek:

                                                               —

                                                               akut toxicitás, 1., 2. vagy 3. kategória (H300, H310, H330, H301, H311, H331),

                                                               —

                                                               bőrmarás, 1A., 1B.vagy 1C. kategória (H314),

                                                               —

                                                               tűzveszélyes gáz, 1. vagy 2. kategória (H220, H221),

                                                               —

                                                               tűzveszélyes aeroszolok, 1. kategória (H222),

                                                               —

                                                               tűzveszélyes folyadék, 1. vagy 2. kategória (H224, H225),

                                                               —

                                                               robbanóanyagok – »instabil robbanóanyag« kategória vagy 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1,5. alosztályba tartozó robbanóanyag kategória (H200, H201, H202, H203, H204, H205),

                                                               —

                                                               önreaktív anyagok és keverékek, A., B., C. vagy D. típus (H240, H241, H242),

                                                               —

                                                               szerves peroxidok, A. vagy B. típus (H240, H241),

                                                               —

                                                               célszervi toxicitás egyszeri expozíciót követően,1. vagy 2. kategória (H370, H371),

                                                               —

                                                               célszervi toxicitás ismétlődő expozíciót követően, 1. vagy 2. kategória (H372, H373),

                                                               —

                                                               légzőszervi szenzibilizáció, 1. kategória, 1A. vagy 1B. alkategória (H334),

                                                               —

                                                               bőrszenzibilizáció, 1. kategória, 1A. vagy 1B. alkategória (H317),

                                                               —

                                                               rákkeltő hatás, 1A., 1B. vagy 2. kategória (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               csírasejt-mutagenitás, 1A., 1B. vagy 2. kategória (H340, H341),

                                                               —

                                                               reprodukciós toxicitás, 1A. vagy 1B. kategória (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

                                       ii.

                                       a b) pontot el kell hagyni;

                                       iii.

                                       a c) pontot el kell hagyni;

                                       iv.

                                       a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „d)

                                                   a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 2. cikke a) pontjának ii. alpontjában említett anyagok és keverékek.

               2.

               A II. szakasz 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „1.

                           A 2004/37/EK irányelv I. mellékletében említett munkahelyi eljárások.”

         4. cikk
   A 98/24/EK irányelv módosítása
   A 98/24/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk b) pontja a következőképpen módosul:

                           a)

                           Az i. alpont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „i.

                                       az a vegyi anyag, amely megfelel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) megállapított, a fizikai és/vagy egészségi veszélyességi osztályok bármelyike szerint veszélyes anyagként való besorolás kritériumának, függetlenül attól, hogy az említett irányelv besorolásában szerepel-e az adott anyag;

                           b)

                           Az ii. alpontot el kell hagyni.

                           c)

                           Az iii. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „iii.

                                       az a vegyi anyag, amely, bár nem felel meg az e cikk b) pontjának i. alpontja szerinti veszélyesként való besorolás feltételeinek, mégis kockázatot jelent a munkavállalók biztonságára vagy egészségére fiziko-kémiai, kémiai vagy toxikológiai tulajdonságai és felhasználási módja vagy munkahelyen való jelenléte miatt, ideértve minden olyan vegyi anyagot, amelyre a 3. cikk foglalkozási expozíciós határértéket határoz meg.”

               2.

               A 4. cikk (1) bekezdésében a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                           „—

                           a szállító által szolgáltatandó, a biztonságra és egészségre vonatkozó információ (pl. az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelő biztonsági adatlap),

               3.

               A 8. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdésben a negyedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „—

                                       hozzáférjenek a szállító által az 1907/2006/EGK rendelet 31. cikkének megfelelően biztosított biztonsági adatlapokhoz,”;

                           b)

                           a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „3.   A tagállamok meghozhatják az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a munkáltatók kérelemre minden olyan, a veszélyes vegyi anyagokra vonatkozó tájékoztatást megkapjanak – lehetőleg a gyártótól vagy a szállítótól –, amelyek szükségesek az ezen irányelv 4. cikke (1) bekezdésének alkalmazásához, amennyiben sem az 1907/2006/EK rendelet, sem az 1272/2008/EK rendelet nem ír elő tájékoztatásnyújtási kötelezettséget.”

         5. cikk
   A 2004/37/EK irányelv módosítása
   A 2004/37/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   Az azbesztre, amellyel a 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) foglalkozik, ennek az irányelvnek a rendelkezései alkalmazandók, amennyiben azok a munkahelyi biztonság és egészségvédelem magasabb szintjét biztosítják.

               2.

               A 2. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „a)

                                       »rákkeltő anyag«:

                                                   i.

                                                   az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) I. mellékletében foglalt, az 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként való besorolás kritériumainak megfelelő anyag vagy keverék;

                                                   ii.

                                                   az ezen irányelv I. mellékletében említett anyag, keverék vagy eljárás, valamint az említett mellékletben említett eljárás során kibocsátott anyag vagy keverék;

                           b)

                           a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „b)

                                       »mutagén«:
                                       az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletében foglalt, az 1A. vagy 1B. kategóriájú csírasejt-mutagénként való besorolás kritériumainak megfelelő anyag vagy keverék;”.

               3.

               A 4. cikk (1) bekezdésében a „készítmény” szó helyébe a „keverék” lép.

               4.

               Az 5. cikk (2) bekezdésében a „készítmény” szó helyébe a „keverék” lép.

               5.

               A 6. cikk b) pontjában a „készítmény” szó helyébe a „keverék” lép.

               6.

               Az I. melléklet címében a „készítmény” szó helyébe a „keverék” lép.

         6. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2015. június 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   7. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   8. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. KOURKOULAS

      (1)  HL C 204., 2008.8.9., 47. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2014. február 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. február 20-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

      (4)  A Tanács 1992. június 24-i 92/58/EGK irányelve az egészségvédelmi és/vagy biztonsági jelzésekre vonatkozó rendelkezés minimumkövetelményeiről (kilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 245., 1992.8.26., 23. o.).

      (5)  A Tanács 1992. október 19-i 92/85/EGK irányelve a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (HL L 348., 1992.11.28., 1. o.).

      (6)  A Tanács 1994. június 22-i 94/33/EGK irányelve a fiatal személyek munkahelyi védelméről (HL L 216., 1994.8.20., 12. o.).

      (7)  A Tanács 1998. április 7-i 98/24/EK irányelve a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 131., 1998.5.5., 11. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/37/EK irányelve a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.)

      (9)  A Tanács 1989. június 12-i 89/391/EGK irányelve a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

      (10)  A Tanács 1990. november 26-i 90/679/EGK irányelve a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik önálló irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 374., 1990.12.31., 1. o.).

      (11)  A Tanács 1990. június 28-i 90/394/EGK irányelve a munkájuk során rákkeltő anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik önálló irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 196., 1990.7.26., 1. o.).

      (12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK irányelve a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 262., 2000.10.17., 21. o.).

      (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).”

      (14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK irányelve a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 262., 2000.10.17., 21. o.).”;

      (15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).”;

      (16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/37/EK irányelve a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.).”

      (17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK irányelve a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 262., 2000.10.17., 21. o.).”;

      (18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).”;

      (19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/37/EK irányelve a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.).”

      (20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).”

      (21)  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).”

      (22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/148/EK irányelve a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (HL L 330., 2009.12.16., 28. o.).”

      (23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.)”;


title: A Tanács irányelve (1976. július 27.) az alkoholtáblázatokról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31976L0766

Hivatalos Lap L 262 , 27/09/1976 o. 0149 - 0152 finn különkiadás fejezet 13 kötet 5 o. 0178  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 4 o. 0123  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 5 o. 0178  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 5 o. 0188  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 5 o. 0188

		A Tanács irányelve(1976. július 27.)az alkoholtáblázatokról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről(76/766/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel több tagállamban léteznek az etilalkohol–víz elegy alkoholtartalmának meghatározásáról szóló jogszabályok, és mivel e jogszabályok eltérőek a különböző tagállamokban, és így akadályozzák a kereskedelmet; mivel e területen szükséges a közösségi összehangolás és a közös fogalommeghatározás;mivel a Tanács iparpolitikáról szóló, 1973. december 17-i állásfoglalásában [3] felkérte a Bizottságot, hogy az alkoholfok méréséről és a szeszfokmérőkről szóló irányelvre vonatkozóan javaslatot terjesszen elé 1974. december 1-jéig;mivel az alkoholtartalom mérések eredményéből történő meghatározásának módszerére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolása a szeszfokmérők és az alkohol-sűrűségmérők összehangolásáról szóló irányelv kiegészítéseként is szükséges a félreérthetőség vagy a jogviták elkerülése végett,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv a mellékletben megadott módon meghatározza az alkoholtartalom kifejezésének a módszerét térfogatszázalékban és tömegszázalékban, és tartalmazza azt a képletet, amellyel az elvégzett mérések alapján az alkoholtartalom kiszámításához az alkoholtáblázatok elkészíthetők.2. cikkA tagállamok e táblázat és eszközök alkalmazása okán 1980. január 1-jétől nem vonják kétségbe a mellékletben megadott képlet alapján készített, az alkoholfok méréséhez szükséges táblázatból, továbbá az EGK-jellel vagy jelzéssel ellátott szeszfokmérőkre és alkohol-sűrűségmérőkre vagy a legalább azonos nagyságú pontossági fokot mutató eszközökkel elvégzett mérésekből levezetett, az alkoholtartalmat kifejező számot.3. cikkA 2. cikkben említett és a mellékletben meghatározott alkoholtartalom kifejezésére alkalmazott szimbólumok a következők:"% V/V" – térfogatszázalék,"% m/m" – tömegszázalék.4. cikk1980. január 1-jétől a tagállamok megtiltják az alkoholtartalmak használatát, amelyek nem felelnek meg ezen irányelv követelményeinek.5. cikk(1) A tagállamok az ezen irányelvről szóló értesítés időpontjától számított 24 hónapon belül elfogadják és kihirdetik azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket legkésőbb 1980. január 1-jétől kell alkalmazni.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1976. július 27-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Van Der STOEL[1] HL C 76., 1975.4.7., 39. o.[2] HL C 248., 1975.10.29., 22. o.[3] HL C 117., 1973.12.31., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAZ ALKOHOLTARTALOM MEGHATÁROZÁSA1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKAz "etilalkohol–víz elegyek alkoholtartalma térfogatszázalékban kifejezve": a 20 °C hőmérsékletű elegyben lévő tiszta etilalkohol térfogatának aránya az azonos hőmérsékletű elegy teljes térfogatához viszonyítva.Az "etilalkohol–víz elegyek alkoholtartalma tömegszázalékban kifejezve": az elegyben lévő tiszta etilalkohol tömegének aránya az elegy teljes tömegéhez viszonyítva.2. AZ ALKOHOLTARTALOM KIFEJEZÉSEAz alkoholtartalmat az elegyben lévő alkoholmennyiség százalékos arányával fejezik ki.A vonatkozó jelek a következők:"% V/V" – térfogatszázalék,"% m/m" – tömegszázalék.3. AZ ALKOHOLTARTALOM MEGHATÁROZÁSAAz alkoholtartalom a szeszfokmérőkre és az alkohol-sűrűségmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i tanácsi irányelv [1] rendelkezéseinek megfelelő eszközökkel történő meghatározása a következő:- a fokmérőn vagy a sűrűségmérőn leolvassák a mért értéket az elegy adott hőmérsékleténél,- meghatározzák az elegy hőmérsékletét.Az eredményt a nemzetközi alkoholtáblázatból állapítjuk meg.4. AZ ETILALKOHOL–VÍZ ELEGYRE VONATKOZÓ NEMZETKÖZI ALKOHOLTÁBLÁZATOK SZÁMÍTÁSI MÓDSZEREA "t" hőmérsékletű Celsius-fokban kifejezett etilalkohol–víz elegy ñ sűrűsége kilogramm/köbméterben (kg/m³) kifejezve az alábbi képlettel határozható meg a következő állandók függvényében.- "p" az elegy tömegaránya tizedes számban kifejezve [2],- "t" az elegy hőmérséklete Celsius-fokban kifejezve (IPTS-68),- az alább megadott numerikus együtthatók.A képlet –20-tól + 40 °C közötti hőmérséklettartományban érvényes.ñ = A+ ∑Ap+ ∑B+ ∑∑Cpn | = | 5 |m1 | = | 11 |m2 | = | 10 |m3 | = | 9 |m4 | = | 4 |m5 | = | 2 |NUMERIKUS EGYÜTTHATÓK A KÉPLETBENk | Ak kg/m3 | Bk |1 | 9,982 012 300 · 102 | –2,061 851 3 · 10-1 kg/(m3 · °C) |2 | –1,929 769 495 · 102 | –5,268 254 2 · 10-3 kg/(m3 · °C2) |3 | 3,891 238 958 · 102 | 3,613 001 3 · 10-5 kg/(m3 · °C3) |4 | –1,668 103 923 · 103 | –3,895 770 2 · 10-7 kg/(m3 · °C4) |5 | 1,352 215 441 · 104 | 7,169 354 0 · 10-9 kg/(m3 · °C5) |6 | –8,829 278 388 · 104 | –9,973 923 1 · 10-11 kg/(m3 · °C6) |7 | 3,062 874 042 · 105 | |8 | –6,138 381 234 · 105 | |9 | 7,470 172 998 · 105 | |10 | –5,478 461 354 · 105 | |11 | 2,234 460 334 · 105 | |12 | –3,903 285 426 · 104 | || C1, k kg/(m3 · °C) | C2, k kg/(m3 · °C 2) |1 | 1,693 443 461 530 087 · 10-1 | –1,193 013 005 057 010 · 10-2 |2 | –1,046 914 743 455 169 · 101 | 2,517 399 633 803 461 · 10-1 |3 | 7,196 353 469 546 523 · 101 | –2,170 575 700 536 993 |4 | –7,047 478 054 272 792 · 102 | 1,353 034 988 843 029 · 101 |5 | 3,924 090 430 035 045 · 103 | –5,029 988 758 547 014 · 101 |6 | –1,210 164 659 068 747 · 104 | 1,096 355 666 577 570 · 102 |7 | 2,248 646 550 400 788 · 104 | –1,422 753 946 421 155 · 102 |8 | –2,605 562 982 188 164 · 104 | 1,080 435 942 856 230 · 102 |9 | 1,852 373 922 069 467 · 104 | –4,414 153 236 817 392 · 101 |10 | –7,420 201 433 430 137 · 103 | 7,442 971 530 188 783 |11 | 1,285 617 841 998 974 · 103 | |k | C3, k kg/(m3 · °C 3) | C4, k kg/(m3 · °C 4) | C5, k kg/(m3 · °C 5) |1 | –6,802 995 733 503 803 · 10-4 | 4,075 376 675 622 027 · 10-6 | –2,788 074 354 782 409 · 10-8 |2 | 1,876 837 790 289 664 · 10-2 | –8,763 058 573 471 110 · 10-6 | 1,345 612 883 493 354 · 10-8 |3 | –2,002 561 813 734 156 · 10-1 | 6,515 031 360 099 368 · 10-6 | |4 | 1,022 992 966 719 220 | –1,515 784 836 987 210 · 10-6 | |5 | –2,895 696 483 903 638 | | |6 | 4,810 060 584 300 675 | | |7 | –4,672 147 440 794 683 | | |8 | 2,458 043 105 903 461 | | |9 | –5,411 227 621 436 812 · 10-1 | | |[1] HL L 262., 1976.9.27., 143. o.[2] Például 12 % esetén p = 0,12.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1972. augusztus 2.) a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31972L0306

Hivatalos Lap L 190 , 20/08/1972 o. 0001 - 0023 finn különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0142  dán különkiadás sorozat I fejezet 1972(III) o. 0846  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0142  angol különkiadás sorozat I fejezet 1972(III) o. 0889  - 0908 görög különkiadás: fejezet 13 kötet 2 o. 0033  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0154  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0154

		A Tanács irányelve(1972. augusztus 2.)a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(72/306/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére;tekintettel Bizottság javaslatára;tekintettel az Európai Parlament véleményére;tekintettel a Gazdasági és Szociális bizottság véleményére;mivel azok a műszaki követelmények, amelyeket a gépjárműveknek a nemzeti jogszabályok értelmében teljesíteniük kell, többek között a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag kibocsátására vonatkoznak;mivel ezek a követelmények tagállamonként eltérőek; mivel ezért szükséges, hogy valamennyi tagállam, akár a meglévő szabályok kiegészítéseként, akár azokat felváltva ugyanazokat a követelményeket fogadja el, különösen annak érdekében, hogy a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1970. február 6-i tanácsi irányelvben [1] meghatározott EGK-típusjóváhagyási eljárás a járművek minden egyes típusára alkalmazható legyen;mivel kívánatos betartani azokat a műszaki követelményeket, amelyeket az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága fogadott el 24. rendeletében (egységes rendelkezések a dízelmotoros járműveknek a motor szennyezőanyag-kibocsátása tekintetében történő jóváhagyásáról), amely a gépjárműalkatrészek és tartozékok minőségének jóváhagyására vonatkozó egységes feltételek elfogadásáról és a minőségi jóváhagyás kölcsönös elismeréséről szóló, 1958. március 20-i egyezmény [2] mellékletét képezi;ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában a "jármű" bármely olyan dízelmotoros, karosszériával rendelkező vagy nem rendelkező gépjármű, amelyet közutakon való rendeltetésszerű használatra szántak, legalább négy kerékkel rendelkezik, és legnagyobb tervezett sebessége meghaladja a 25 km/órát, a sínen közlekedő járművek, a mezőgazdasági traktorok és gépek, valamint a közművek munkagépei kivételével.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg egy jármű EGK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását a járművet meghajtó dízelmotor szennyezőanyag-kibocsátása alapján, ha a motor megfelel az I., II., III., IV. és VI. mellékletben foglaltaknak.3. cikkA típusjóváhagyást kiadó tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy tájékoztatást kapjon bármely, az I. melléklet 2.2. pontjában említett alkatrész vagy műszaki jellemző bármilyen módosításáról. Az adott tagállam illetékes hatóságai döntik el, hogy kell-e új vizsgálatokat végezni a módosított járműtípuson, illetve erről új vizsgálati jelentést készíteni. Amennyiben a vizsgálatok azt bizonyítják, hogy az ebben az irányelvben foglalt követelmények nem teljesülnek, abban az esetben a módosítás nem hagyható jóvá.4. cikkA mellékletek műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i tanácsi irányelv 13. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.5. cikk(1) A tagállamok az irányelvről szóló értesítés napjától számított 18 hónapon belül hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Továbbá, az értesítés megtörténtét követően a tagállamok kellő időben tájékoztatják a Bizottságot az irányelv által érintett területen általuk tervezett törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről, hogy a Bizottság azokra vonatkozóan megtehesse észrevételeit.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1972. augusztus 2-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Westerterp[1] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[2] E/EGK/324. dokumentum – E/EGK/TRANS/505, Rev.1/add 23, 1971.8.23.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET [1]FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, A HELYESBÍTETT ABSZORPCIÓS EGYÜTTHATÓ JELÖLÉSE, ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK, GYÁRTÁSI MEGFELELŐSÉG(1.) 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKEzen irányelv alkalmazásában:(2.1.) 2.2. "Járműtípus a motor szennyezőanyag-kibocsátása korlátozásának tekintetében" kifejezés azokat a gépjárműveket jelenti, amelyek nem térnek el olyan alapvető vonatkozásokban, mint a II. mellékletben meghatározott jármű- és motorjellemzők;2.3. A "dízelmotor" kifejezés a kompressziógyújtás elve alapján működő motort jelenti;2.4. A "hidegindító berendezés" kifejezés azt a berendezést jelenti, amely működésénél fogva átmenetileg megnöveli a motorba adagolt üzemanyag mennyiségét és célja a motor beindításának megkönnyítése;2.5. Az "átlátszatlanságmérő" kifejezés a jármű által kibocsátott kipufogógázok fényabszorpciós tényezőinek folyamatos mérésére szolgáló műszert jelenti.3. AZ EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM3.1. A jóváhagyás iránti kérelmet a jármű gyártójának vagy a gyártó kellően felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.2. A kérelemhez csatolni kell az alábbiakban említett iratokat három példányban, valamint a következő adatokat:3.2.1. A motortípus leírását, beleértve a II. mellékletben említett összes adatot;3.2.2. Az égéstér és a dugattyú felső felületének rajzait.3.3. A jóváhagyandó motort és a rendelet II. mellékletében előírt, a járműbe történő beszereléshez használatos berendezés(eke)t az 5. pontban meghatározott jóváhagyási vizsgálatokat lefolytató műszaki szolgálathoz kell benyújtani. Azonban a gyártó kérésére, ha ebbe a jóváhagyási vizsgálatokat lefolytató műszaki szolgálat is beleegyezik, a vizsgálatokat a jóváhagyandó járműtípust reprezentáló járművön is végre lehet hajtani.3A. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSAz EGK-típusbizonyítványhoz egy, a X. mellékletben bemutatottnak megfelelő igazolást kell csatolni.4. A HELYESBÍTETT ABSZORPCIÓS EGYÜTTHATÓ JELÖLÉSE(4.1.) (4.2.) (4.3.) 4.4. Minden olyan járműre, amely megfelel egy, az e rendelet értelmében jóváhagyott járműtípusnak, egy szembetűnő és a X. mellékletben bemutatott típusbizonyítványhoz csatolt mellékletben meghatározott, könnyen hozzáférhető helyen egy jelölést kell felerősíteni, amely egy téglalap alakú keretként körülveszi az "m–1" formában feltüntetett, a terhelés nélküli gyorsítás mellett elvégzett vizsgálat során a jóváhagyás idején kapott helyesbített abszorpciós együtthatót kifejező, a IV. melléklet 3.2. pontjában leírt módszerrel a jóváhagyás idején meghatározott számértéket.4.5. A jelölésnek világosan olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lennie.4.6. A jelölésre példa a IX. mellékletben látható.5. MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK5.1. Általános rendelkezésekA szennyezőanyag-kibocsátást befolyásoló alkatrészeket úgy kell kialakítani, megépíteni és összeszerelni, hogy a jármű normál használat közben és a rá ható rezgés ellenére is képes legyen megfelelni az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek.5.2. A hidegindító berendezésekre vonatkozó műszaki előírások5.2.1. A hidegindító berendezést úgy kell kialakítani és megépíteni, hogy azt a motor rendes járása közben ne lehessen beindítani vagy mozgásban tartani.5.2.2. Az 5.2.1. pontban említett rendelkezés nem alkalmazandó, ha az alábbi feltételek közül legalább egy teljesül:5.2.2.1. A III. mellékletben leírt módszerrel mért állandó fordulatszámmal járó és hidegindító berendezéssel működtetett motor által kibocsátott gázok fényabszorpciós együtthatója a VI. mellékletben előírt határértékek között marad.5.2.2.2. A hidegindító eszköz működésben tartása a motor ésszerű időn belüli leállását idézi elő.5.3. A szennyezőanyag kibocsátására vonatkozó műszaki előírások5.3.1. A jóváhagyandó járműtípus szennyezőanyag-kibocsátását az állandó fordulatszám mellett, illetve terhelés nélküli gyorsítás során végzett vizsgálatokra vonatkozóan a III., illetve a IV. mellékletben leírt kétféle módszerrel kell mérni. [2]5.3.2. A III. mellékletben leírt módszerrel mért szennyezőanyag-kibocsátás nem haladhatja meg a VI. mellékletben előírt határértékeket.5.3.3. A kipufogógázokkal meghajtott töltőkompresszorral felszerelt motorok esetében a terhelés nélküli gyorsítás mellett mért fényabszorpciós együttható nem haladhatja meg a VI. mellékletben előírt, az állandó fordulatszám mellett végzett vizsgálatok során mért maximális fényabszorpciós együtthatónak megfelelő névleges, a 0,5 m–1-el növelt átáramlási értékhez tartozó határértéket.5.4. Egyenértékű mérőműszerek használata megengedett. A VII. mellékletben leírtaktól eltérő műszer használatához az adott motor vizsgálatára való egyenértékűségéről szóló igazolást kell bemutatni.(6.) 7. GYÁRTÁSI MEGFELELŐSÉG7.1. A motor szennyezőanyag-kibocsátását befolyásoló alkatrészek tekintetében a gyártott sorozatban minden járműnek meg kell egyeznie a jóváhagyott járműtípussal.(7.2.) 7.3. Általános szabályként, a jóváhagyott típus dízelmotor szennyezőanyag-kibocsátása tekintetében a jármű megfelelőségét a X. mellékletben bemutatott EGK-típusbizonyítványhoz csatolt mellékletben megadott leírás alapján kell igazolni. Ezen túlmenően:7.3.1. Ha egy, a sorozatból kiemelt járművön ellenőrzést hajtanak végre, a vizsgálatokat az alábbiak szerint kell elvégezni:7.3.1.1. A még nem használt járművet a IV. mellékletben leírt, terhelés nélküli gyorsítási vizsgálatnak kell alávetni. A jármű akkor felel meg a jóváhagyott típusnak, ha a megállapított fényabszorpciós tényező a jóváhagyási jelölésben látható számadatot 0,5 m–1-nél nagyobb értékkel nem haladja meg.7.3.1.2. Ha a 7.3.1. pontban említett vizsgálat során megállapított számérték 0,5 m–1-nél nagyobb mértékben haladja meg a jóváhagyási jelölésben látható számadatot, akkor az érintett típusú járművet vagy annak motorját a III. mellékletben leírtak szerint a teljes terhelési görbe mentén állandó fordulatszámértékek melletti vizsgálatnak kell alávetni. A kibocsátási szintek nem haladhatják meg a VI. mellékletben előírt határértékeket.[1] A mellékletek szövege hasonló az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága 24. rendeletének szövegéhez; különösen az egyes pontok lebontása azonos. Emiatt ahol a 24. rendelet valamely tételének ebben az irányelvben nincs megfelelője, annak száma, jelzésképpen, zárójelek között szerepel.[2] A terhelés nélküli gyorsítás melletti vizsgálatot különösen annak érdekében kell elvégezni, hogy vonatkoztatási számadatokkal lehessen ellátni a közigazgatási hatóságokat, amelyek e módszert használják a használatban lévő járművek ellenőrzésére.--------------------------------------------------II. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III. MELLÉKLETVIZSGÁLAT ÁLLANDÓ FORDULATSZÁMÉRTÉKEK MELLETT, A TELJES TERHELÉSI GÖRBE MENTÉN1. BEVEZETÉS1.1. E melléklet a szennyezőanyag-kibocsátás meghatározásának módját írja le különféle állandó fordulatszámértékek mellett, a teljes terhelési görbe mentén.1.2. A vizsgálatot a motoron vagy a járművön is le lehet folytatni.2. MÉRÉSI ELV2.1. A motor által termelt kipufogógázok átlátszatlanságát állandó fordulatszámon, teljes terhelés mellett járatott motoron kell mérni. Hat mérést kell elvégezni olyan fordulatszámok mellett, amelyek egyenletesen oszlanak meg a maximális teljesítmény és az alábbi kétféle motorfordulatszám közül a magasabbik között:- a maximális teljesítménynek megfelelő fordulatszám 45 %-a, vagy- 1000 ford/perc.A szélső mérési pontoknak a fent meghatározott tartomány határértékeinél kell lenniük.2.2. Az olyan tetszés szerint bekapcsolható töltőkompresszorral felszerelt dízelmotorok esetében, amelyeknél a töltőkompresszor működésbe lépése automatikusan előidézi a befecskendezett üzemanyag mennyiségének növekedését, a méréseket mind működő, mind kikapcsolt állapotú töltőkompresszorral is el kell végezni.Valamennyi motorfordulatszám esetében a mérési eredményként kapott két számérték közül a nagyobbat kell figyelembe venni.3. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK3.1. Jármű vagy motor3.1.1. A vizsgálatra átadott motornak, illetve járműnek jó műszaki állapotban kell lennie. A motornak már bejáratottnak kell lennie.3.1.2. A motort a II. mellékletben leírt berendezéssel kell vizsgálni.3.1.3 A motor beállításainak meg kell felelniük a gyártó által megadott és a II. mellékletben feltüntetett értékeknek.3.1.4. A kipufogórendszerben nem lehet olyan nyílás, amelyen keresztül a motor által kibocsátott gázok felhígulhatnak.3.1.5. A motornak a gyártó által előírt normál üzemállapotúnak kell lennie. Különösen a hűtővíz és a motorolaj hőmérsékletének kell megegyeznie a gyártó által jelzett értékkel.3.2. ÜzemanyagAz V. mellékletben megadott műszaki adatoknak megfelelő referencia üzemanyagot kell használni.3.3. Vizsgálati laboratórium3.3.1. A laboratórium Kelvin-fokban kifejezett, "T" abszolút hőmérsékletét, valamint a torr-ban kifejezett "H" atmoszférikus nyomást kell mérni, és az "F" tényezőt az alábbi képlet alkalmazásával kell meghatározni:F =×T2980,53.3.2. Annak érdekében, hogy a vizsgálatot érvényesnek lehessen elismerni az "F" tényező értékének 0,98 és 1,02 közé kell esnie: 0,98 ≤ F ≤ 1,023.4. Mintavevő és mérő készülékA kipufogógázok fényabszorpciós együtthatóját a VII. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő, valamint a VIII. mellékletben foglaltaknak megfelelően felszerelt átlátszatlanságmérővel kell mérni.4. HATÁRÉRTÉKEK4.1. Mind a hat motorfordulatszám esetében, amelyeknél a fenti 2.1. pont értelmében az abszorpciós együtthatót mérik, a liter/sec-ben kifejezett "G" névleges gázáram mennyiségét az alábbi képletek segítségével kell kiszámítani:– kétütemű motorok esetében: | G = Vn60 |– négyütemű motorok esetében: | G = Vn120 |ahol:"V" = a motor hengerűrtartalma literben kifejezve; és"n" = a motor fordulatszáma fordulat/perc-ben kifejezve.4.2. A kipufogógázok fényabszorpciós tényezője nem haladhatja meg a VI. táblázatban megadott határértéket. Ha a névleges gázáramlás értéke nem egyezik meg a táblázatban megadott értékek egyikével sem, akkor a határértéket a táblakülönbségek elvére alapozott interpolációval kell kiszámítani.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETTERHELÉS NÉLKÜLI GYORSÍTÁS MELLETT VÉGZETT VIZSGÁLAT1. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK1.1. A vizsgálatot a III. mellékletben leírt, állandó fordulatszámok mellett lefolytatott vizsgálatokon átesett járművön vagy motoron kell elvégezni.1.1.1. Próbapados vizsgálat esetén a vizsgálatot az állandó fordulatszám és teljes terhelés mellett lefolytatott átlátszatlanságmérést követő lehető legrövidebb időn belül el kell végezni. Különösképpen a hűtővíz és a motorolaj hőmérsékletének kell megegyeznie a gyártó által jelzett értékekkel.1.1.2. Ha a vizsgálatot álló helyzetű járművön végzik el, akkor a motort előbb menet közben normál üzemi hőmérsékletre kell melegíteni. A vizsgálatot az ilyen járatást követő lehető legrövidebb időn belül el kell végezni.1.2. A vizsgálat lefolytatása előtt nem szabad hagyni, hogy az égetéstér hosszabb üresjárati időszak alatt lehűljön, vagy beszennyeződjön.1.3. A vizsgálatra a III. melléklet 3.1., 3.2. és 3.3. pontjaiban rögzített vizsgálati feltételek vonatkoznak.1.4. A mintavevő és mérő készülék vonatkozásában a III. melléklet 3.4. pontjában rögzített feltételek alkalmazandók.2. VIZSGÁLATI MÓDSZEREK2.1. Próbapados vizsgálat esetén a motort le kell választani a fékrendszerről, s az utóbbit a sebességfokozat kapcsolása nélkül forgó alkatrészekkel vagy a forgó alkatrészekével lényegében egyenértékű tehetetlenségi nyomatékkal lehet helyettesíteni.2.2. Ha a vizsgálatot járművön végzik, a sebességválasztó kart semleges/üres állásba kell állítani, a motort pedig a nyomatékváltóval összekapcsolt állapotban tartani.2.3. Annak elérése érdekében, hogy a befecskendező szivattyú maximális teljesítményt adjon le, az üresjáratban járó motor mellett a gázpedált gyorsan, de nem erőszakosan kell működtetni. E helyzetet addig kell fenntartani, amíg a motor eléri maximális fordulatszámát és a fordulatszám-szabályozó működésbe lép. E fordulatszám elérésekor a gázpedált fel kell engedni, amíg a motor vissza nem áll az üresjárati fordulatra, és az átlátszatlanságmérő műszer visszaáll az ennek megfelelő feltételekhez.2.4. A 2.3. pontban leírt műveletsort legalább hatszor meg kell ismételni annak érdekében, hogy a kipufogó rendszer kitisztuljon és a készüléken elvégezhetőek legyenek a szükséges átállítások. Az egymást követő gyorsítási vizsgálatok során a legnagyobb opálossági értékeket fel kell jegyezni, amíg a kapott értékek nem stabilizálódnak. A motor egyes fordulatszám-növelések utáni üresjárata során leolvasott értékeket figyelmen kívül kell hagyni. A leolvasott értékek akkor tekinthetők stabilizálódottaknak, ha négy egymást követő leolvasás eredménye 0,25 m–1 sávszélességen belül marad, és nem mutat csökkenő sorozatot. A feljegyzendő XM abszorpciós együttható az ilyen négy érték számtani átlaga lesz.2.5. A töltőkompresszorral felszerelt motoroknak – adott esetben – az alábbi különleges követelményeket kell teljesíteniük:2.5.1. A motorhoz mechanikusan kapcsolódó és arról lekapcsolható, vagy a motor által mechanikai kapcsolat révén meghajtott töltőkompresszorral felszerelt motorok esetén két, előzetes gyorsításokkal végzett teljes mérési ciklust kell lefolytatni, egyik alkalommal bekapcsolt, másik alkalommal kikapcsolt töltőkompresszor mellett. A két kapott érték közül a nagyobbat kell mérési eredményként feljegyezni.2.5.2. A járművezető által működtetett megkerülő vezeték segítségével kikapcsolható töltőkompresszorral felszerelt motorok esetén a vizsgálatot a megkerülő vezeték ki-, illetve bekapcsolt állapotában is el kell végezni. A kapott értékek közül a nagyobbat kell mérési eredményként feljegyezni.3. AZ ABSZORPCIÓS EGYÜTTHATÓ HELYESBÍTETT ÉRTÉKÉNEK MEGHATÁROZÁSA3.1. JelmagyarázatXM = az e melléklet 2.4. pontjában leírtak szerint terhelés nélküli gyorsítás mellett mért abszorpciós együttható értéke;XL = a terhelés nélküli gyorsítás mellett mért abszorpciós együttható helyesbített értéke;SM = az állandó fordulatszám mellett mért abszorpciós együttható azon értéke (III. melléklet 2.1. pontja), amelyik a legközelebb esik az azonos névleges áramlásnak megfelelő előírt határértékhez;SL = az SM értéket eredményező mérési pontnak megfelelő névleges áramláshoz tartozó abszorpciós együttható értéke (III. melléklet 4.2. pontja);L = a fény által az átlátszatlanságmérőn keresztül megtett út hasznos hossza;3.2. Ha az abszorpciós tényezőt m–1-el, míg a fény által az átlátszatlanságmérőn keresztül megtett út hasznos hosszát méterben adjuk meg, akkor az XL helyesbített értékét a következő két kifejezés közül a kisebbik adja:X′=· XX″= X+ 0,5--------------------------------------------------V. MELLÉKLETA JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKHOZ ELŐÍRT REFERENCIA-ÜZEMANYAGRA VONATKOZÓ ÉS A GYÁRTÁSI MEGFELELŐSÉG IGAZOLÁSÁHOZ SZÜKSÉGES MŰSZAKI ELŐÍRÁSOKMegjegyzés:Az üzemanyag csak közvetlen lepárlású adalékanyag-mentes, hidrogénezéssel kéntelenített vagy anélküli párlat lehet.| Határértékek és mértékegységek | Mérési módszer |Fajsúly 15/4 ºC | 0,830 ± 0,005 | ASTM D 1298-67 |Desztilláció | | ASTM D 86-67 |50 % | min. 245 °C | |90 % | 330 ± 10 °C | |Végső forráspont | max. 370 °C | |Cetánszám | 54 ± 3 | ASTM D 976-66 |Kinematikai viszkozitás 100 ºF-en | 3 ± 0,5 cst | ASTM D 445-65 |Kéntartalom | 0,4 ± 0,1 tömeg% | ASTM D 129-64 |Lobbanáspont | min. 55 °C | ASTM D 93-71 |Zavarodáspont | max. – 7 °C | ASTM D 2500-66 |Anilin | 69 ± 5 °C | ASTM D 611-64 |10 % desztillációs maradék széntartalma | max. 0,2 tömeg% | ASTM D 524-64 |Hamutartalom | max. 0,01 tömeg% | ASTM D 482-63 |Víztartalom | max. 0,05 tömeg% | ASTM D 95-70 |Réz – korróziós vizsgálat 100 ºCon | max. 1 | ASTM D 130-68 |+++++ TIFF +++++Nettó fűtőérték | | ASTM D 2-68 (VI. Melléklet) |Savszám | 0 mg KOH/g | ASTM D 974-64 |--------------------------------------------------VI. MELLÉKLETAZ ÁLLANDÓ FORDULATSZÁMÉRTÉKEKEN LEFOLYTATOTT VIZSGÁLATOKRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEKMegjegyzés:Bár a fenti értékek a hozzájuk legközelebb eső 0,01-ig vagy 0,005-ig vannak kerekítve, ez nem jelenti azt, hogy a méréseket is ilyen pontossággal kell elvégezni."G" névleges áramlás liter/másodperc | "K" abszorpciós együttható m–1 |≤ 42 | 2,26 |45 | 2,19 |50 | 2,08 |55 | 1,985 |60 | 1,90 |65 | 1,84 |70 | 1,775 |75 | 1,72 |80 | 1,665 |85 | 1,62 |90 | 1,575 |95 | 1,535 |100 | 1,495 |105 | 1,465 |110 | 1,425 |115 | 1,395 |120 | 1,37 |125 | 1,345 |130 | 1,32 |135 | 1,30 |140 | 1,27 |145 | 1,25 |150 | 1,225 |155 | 1,205 |160 | 1,19 |165 | 1,17 |170 | 1,155 |175 | 1,14 |180 | 1,125 |185 | 1,11 |190 | 1,095 |195 | 1,08 |≥200 | 1,065 |--------------------------------------------------VII. MELLÉKLETAZ ÁTLÁTSZATLANSÁGMÉRŐ MŰSZEREK JELLEMZŐI1. HATÁLYEz a melléklet állapítja meg a III. és IV. mellékletben leírt vizsgálatok során használt átlátszatlanságmérő műszerekre vonatkozó feltételeket.2. AZ ÁTLÁTSZATLANSÁGMÉRŐK ALAPVETŐ MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI2.1. A mérendő gázt nem tükröző belső felületű edényben kell tartani.2.2. A fény által a gáztömegen keresztül megtett út hasznos hosszának megállapítása érdekében figyelembe kell venni a fényforrást és a fotocellát védő eszközök által kifejtett hatást. Ezt a hasznos hosszt kell a műszeren figyelembe venni.2.3. Az átlátszatlanságmérő mutatótárcsáján két mérőskála található, az egyik a 0-tól a végtelenig (∞) terjedő fényelnyelés abszolút egységeit (m–1) tünteti fel, míg a másik lineáris mérőszámokat 0-tól 100-ig; mindkét skála a teljes fényáramot jelző 0-tól a teljes sötétséget jelentő skálaértékig terjed.3. KONSTRUKCIÓS ELŐÍRÁSOK3.1. Általános előírásokA műszaki kialakítás olyan, hogy állandósult üzemeltetési feltételek mellett a füstkamrát egyforma opálosságú füst tölti ki.3.2. Füstkamra és az átlátszatlanságmérő háza3.2.1. A belső visszatükröződések vagy diffúziós hatások miatt szórt fény fotocellának ütközését a lehető legkisebbre kell csökkenteni (például a belső felületek matt fekete réteggel történő bevonásával vagy megfelelő általános kialakítás megválasztásával).3.2.2. Az optikai jellemzőknek biztosítaniuk kell, hogy a fény diffúziójának és visszatükröződésének az együttes hatása ne legyen több, mint a lineáris skála egy beosztása, amikor a füstkamrát 1,7 m–1-hez közeli értékű abszorpciós együtthatójú füst tölti ki.3.3. FényforrásA fény forrása olyan izzólámpa, amelynek színhőmérséklete a 2800–3250 ºK közötti tartományba esik.3.4. Vevőegység3.4.1. A vevőegység olyan fotocellából áll, amelynek színkép-érzékenységi görbéje hasonló az emberi szem nappali látásérzékenységi görbéjéhez (a maximális érzékenység az 550/570 nanométer tartományba esik; 430 nanométer alatt, illetve 680 nanométer fölött kevesebb, mint ennek a maximális érzékenységnek a 4 százaléka).3.4.2. Az elektromos áramkör szerkezeti felépítése, beleértve a műszerskálát is, olyan, hogy a fotocellától érkező kimeneti áram lineáris függvénye a fotocella üzemhőmérsékleti tartományán belül beérkező fény intenzitásának.3.5. Műszerskálák3.5.1. A "k" fényabszorpciós együttható értékét a Φ = Φo. e–kL képlettel kell kiszámítani, ahol "L" a fény által a mérendő gázon keresztül megtett tényleges út hossza, Φo a beeső fényáram, Φ a kilépő fényáram. Amennyiben egy adott típusú átlátszatlanságmérő műszer "L" tényleges úthossza a műszer geometriája alapján közvetlenül nem határozható meg, akkor az "L" tényleges úthossz meghatározható:- az e melléklet 4. pontjában leírt módszerrel, vagy- korrelációval, egy másik típusú, ismert tényleges úthosszúságú átlátszatlanságmérő adatai alapján.3.5.2. A 0–100 lineáris skála és a "k" fényabszorpciós együttható közötti összefüggés a következő képlettel számítható ki:+++++ TIFF +++++ahol "N" a lineáris skálán leolvasott érték, "k" a fényabszorpciós együtthatónak megfelelő érték.3.5.3. Az átlátszatlanságmérő műszerskálájának lehetővé kell tennie az 1,7 m–1 értékű fényabszorpciós együttható 0,025 m–1 pontosságú leolvasását.3.6. A mérőberendezés beállítása és vizsgálata3.6.1. A fotocella és a műszerskála elektromos áramköre oly módon állítható be, hogy a mutatót nullázni lehet, amikor a fényáram keresztülhalad a tiszta levegővel teli füstkamrán vagy egy azzal azonos jellemzőkkel bíró kamrán.3.6.2. Lekapcsolt lámpa és nyitott vagy rövidre zárt állapotú elektromos mérőáramkör mellett a fényabszorpciós együttható skáláján leolvasott jelzésként a ∞ jelnek kell megjelennie, és annak ∞-t kell mutatnia az elektromos mérőáramkör visszakapcsolásakor.3.6.3. Közbenső ellenőrzést kell végezni egy olyan árnyékoló rács füstkamrába való helyezésével, amelynek ismert "k" fényabszorpciós együtthatója a 3.5.1. pontban leírtak szerint 1,6 m–1 és 1,8 m–1 közötti értékű gázt reprezentál. A "k" értékét 0,025 m–1 pontossággal kell ismerni. Az ellenőrzés annak igazolásából áll, hogy ez az érték 0,05 m–1 egységnél nagyobb mértékben nem tér el az átlátszatlanságmérő műszerskáláján leolvasott értéktől, ha az árnyékoló rácsot a fényforrás és a fotocella közé helyezik.3.7. Az átlátszatlanságmérő reakcióideje3.7.1. Az elektromos mérőáramkör reakcióideje – a fotocellát teljesen elsötétítő árnyékoló rács elhelyezésekor a műszerskála teljes kitérése 90 százalékának eléréséhez szükséges idő – 0,9 és 1,1 másodperc közé esik.3.7.2. Az elektromos mérőáramkör kilengéscsillapítása olyan, hogy az input adat (pl. a kalibrációs árnyékoló rács) valamely pillanatnyi változását követő, végleges nyugalmi állapotú leolvasáson túli kezdeti mutató túllendülés nem haladhatja meg a leolvasott lineáris skálaegységek értékének 4 százalékát.3.7.3. Az átlátszatlanságmérő füstkamrában lezajló fizikai jelenségeknek tulajdonítható reakcióideje az az idő, amely a gáz mérőberendezésbe való bejutása és a füstkamra teljes kitöltése között eltelik; ez nem lehet több 0,4 másodpercnél.3.7.4. Ezek a rendelkezések kizárólag az opálosság mérésére a terhelés nélküli gyorsítás mellett használt átlátszatlanságmérőkre vonatkoznak.3.8. A mérendő gáz és az öblítőlevegő nyomása3.8.1. A füstkamrában lévő kipufogógáz nyomása nem térhet el 75 mm-nél (vízoszlop) nagyobb mértékben a légköri nyomástól.3.8.2. A mérendő gáz és az öblítőlevegő nyomásának változásai 1,7 m–1 fényabszorpciós együtthatójú gáz esetében a fényabszorpciós együttható tekintetében nem idézhetnek elő 0,05 m–1-nél nagyobb mértékű változásokat.3.8.3. Az átlátszatlanságmérőt megfelelő műszerekkel kell felszerelni a füstkamrában uralkodó nyomás mérésére.3.8.4. A gyártónak a készülékházon fel kell tüntetnie a füstkamrán belül mérendő gáz és az öblítőlevegő nyomásváltozásainak határértékeit.3.9. A mérendő gáz hőmérséklete3.9.1. A mérés pillanatában a gáz hőmérsékletének a füstkamra minden pontjában 70 ºC és egy, a gyártó által meghatározott maximális hőmérséklet között kell lennie, oly módon, hogy az e hőmérséklet-tartomány felett leolvasott értékek 1,7 m–1 fényabszorpciós együtthatójú gázzal töltött füstkamra esetén 0,1 m–1-nél nagyobb mértékben ne változzanak.3.9.2. Az átlátszatlanságmérőt megfelelő műszerekkel kell felszerelni a füstkamrában uralkodó hőmérsékletet mérésére.4. AZ ÁTLÁTSZATLANSÁGMÉRŐ MŰSZER "L" HASZNOS HOSSZA4.1. Általános követelmények4.1.1. Az átlátszatlanságmérő műszerek egyes típusainál a fényforrás és a fotocella, illetve a fényforrást védő átlátszó alkatrészek és a fotocella között tartózkodó gáz nem konstans opálosságú. Ilyen esetekben, az "L" hosszúság az olyan, egyenletes opálosságú gázból álló oszlop hossza, amely ugyanolyan fényelnyelést eredményez, mint amelyet akkor lehet elérni, ha a gázt a szokásos módon vezetik be az átlátszatlanságmérőbe.4.1.2. Az áthaladó fény útjának hasznos hosszát úgy lehet meghatározni, ha a normálisan működő átlátszatlanságmérő "N" leolvasott értékét összehasonlítják azzal az No értékkel, amelyet egy olyan módosított átlátszatlanságmérővel nyerünk, amelyben a tesztgáz egy pontosan meghatározott Lo hosszúságú szakaszt tölt ki.4.1.3. Az összehasonlító leolvasásokat gyors egymásutánban szükséges elvégezni a nulla értékű elmozdulások esetén teendő helyesbítések meghatározása érdekében.4.2. Az "L" értékelésének módszere4.2.1. Tesztgázként konstans átlátszatlanságú kipufogógázt vagy a kipufogógázéhoz hasonló térfogatsúlyú fényelnyelő gázt kell használni.4.2.2. Pontosan meg kell határozni azt az Lo hosszúságú oszlopot az átlátszatlanságmérőben, amely a tesztgázokkal egyenletesen kitölthető, és amelynek végei a fény útjával lényegében derékszöget zárnak be. Ezen Lo hosszúságnak az átlátszatlanságmérő feltételezett hasznos hosszához közeli értéknek kell lennie.4.2.3. Mérni kell a füstkamrában lévő tesztgáz hőmérsékletének átlagos középértékét.4.2.4. Szükség esetén kis helyigényű és megfelelő befogadóképességű, a nyomásingadozások csillapítására alkalmas táguló tartályt kell a mintavevő vezetékbe beépíteni, a mintavevő szondához lehető legközelebbi helyen. Egy hűtőegységet is be lehet illeszteni. A táguló tartály és a hűtőegység beépítése nem zavarhatja meg szükségtelenül nagy mértékben a kipufogógáz összetételét.4.2.5. A hasznos hossz meghatározására szolgáló vizsgálat során a tesztgázból vett mintát felváltva hol a normálisan működő átlátszatlanságmérőn, hol a 4.1.2. pontban foglaltak szerint módosított, azonos készüléken keresztül kell áramoltatni.4.2.5.1. Az átlátszatlanságmérő műszerről leolvasott értékeket folyamatosan rögzíteni kell egy olyan adatrögzítő eszközzel, amelynek reakcióideje az átlátszatlanságmérő reakcióidejével egyenlő vagy annál rövidebb.4.2.5.2. Normálisan működő átlátszatlanságmérő esetén a lineáris opálossági skálán leolvasott érték "N", míg a tesztgáz hőmérsékletének Kelvin-fokban kifejezett középértéke "T".4.2.5.3. Az ugyanazzal a tesztgázzal megtöltött, Lo hosszúságú oszlop esetén a lineáris opálossági skálán leolvasott érték "No", míg a tesztgáz hőmérsékletének Kelvin-fokban kifejezett átlagos középértéke "To".4.2.6. A hasznos hossz kiszámításának képlete:+++++ TIFF +++++4.2.7. A vizsgálatot legalább négyféle tesztgázzal kell elvégezni, amelyek a lineáris skálán a 20 és 80 értékek között szabályosan eloszló leolvasott értékeket eredményeznek.4.2.8. Az átlátszatlanságmérő "L" hasznos hossza az egyes gázok tekintetében a 4.2.6. pontban foglaltak szerint kapott hasznos hosszok számtani átlagának felel meg.--------------------------------------------------VIII. MELLÉKLETAZ ÁTLÁTSZATLANSÁGMÉRŐ ÜZEMBE HELYEZÉSE ÉS HASZNÁLATA1. HATÁLYEz a melléklet ismerteti a III. és IV. mellékletben leírt vizsgálatok során használt átlátszatlanságmérő műszerek üzembe helyezésének és használatának módját.2. A MINTAVEVŐ ÁTLÁTSZATLANSÁGMÉRŐ2.1. Az állandó fordulatszámú vizsgálatok előkészítése2.1.1. A mintavevő szonda és a kipufogócső keresztmetszetének aránya nem lehet kevesebb 0,05-nél. A kipufogócsőben a szonda szívónyílásánál mért ellennyomás nem lehet több, mint 75 mm (vízoszlop).2.1.2. A szonda olyan cső, amelynek nyitott vége a kipufogócső, vagy – szükség esetén – a csőtoldat tengelyében előre néz. A kipufogócső olyan szakaszába kell helyezni, ahol a füst eloszlása megközelítően egyenletes. Ennek eléréséhez a szondát a kipufogócsőben vagy – szükség esetén – a csőtoldatban a lehető leghátrább kell elhelyezni úgy, hogy ha a kipufogócső átmérője a kilépő nyílásnál "D", akkor a szonda vége a mintavevő ponttól a motor felé eső irányban lévő, legalább 6D, a motortól távolodó irányban pedig legalább 3D hosszúságú egyenes szakaszban helyezkedjen el. Amennyiben szükséges hosszabbító csőtoldat alkalmazása, a kipufogócsőhöz való csatlakozásnál levegő nem léphet be.2.1.3. A kipufogócsőben uralkodó nyomás és a mintavevő csőszakaszban a nyomásesés jellemző értékei olyanok, hogy a szonda az izokinetikus mintavétellel kapottakkal lényegében egyenértékű minta begyűjtését eredményezze.2.1.4. Szükség esetén kis helyigényű és megfelelő befogadóképességű, a nyomásingadozások csillapítására alkalmas táguló tartályt kell a mintavevő vezetékbe beépíteni, a mintavevő szondához eső lehető legközelebbi helyen. Egy hűtőegységet is be lehet illeszteni. A táguló tartály és a hűtőegység beépítése nem zavarhatja meg szükségtelenül nagy mértékben a kipufogógáz összetételét.2.1.5. A motortól távolodó irányban, a mintavevő szondától legalább 3D távolságban egy pillangószelepet vagy más, a mintavételi nyomást fokozó eszközt lehet elhelyezni.2.1.6. A szondát, a hűtőberendezést, a táguló tartályt (amennyiben szükséges) és az átlátszatlanságmérő műszert összekötő csővezetékeknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük, ugyanakkor meg kell felelniük a VII. melléklet 3.8. és 3.9. pontjában leírt nyomás- és hőmérsékleti követelményeknek. A csővezetéknek a mintavételi ponttól az átlátszatlanságmérő felé emelkednie kell, ugyanakkor kerülni kell a szennyeződések lerakódását elősegítő éles csőkönyökök használatát. Amennyiben az átlátszatlanságmérő nem tartalmaz megkerülő szelepet, úgy azt a megelőző csőszakaszba be kell építeni.2.1.7. A vizsgálat során ellenőrzést kell végrehajtani annak biztosítására, hogy a mérőkamrában teljesülnek a VII. melléklet 3.8. pontjának a nyomásra, illetve a VII. melléklet 3.9. pontjának a hőmérsékletre vonatkozó követelményei.2.2. Előkészületek a terhelés nélküli gyorsítás mellett végzett vizsgálatokra2.2.1. A mintavevő szonda és a kipufogócső keresztmetszetének az aránya nem lehet 0,05-nél kevesebb. A kipufogócsőben a szonda szívónyílásánál mért ellennyomás nem lehet több, mint 75 mm (vízoszlop).2.2.2. A szonda olyan cső, amelynek nyitott vége a kipufogócső vagy – szükség esetén – a csőtoldat tengelyében előre néz. A kipufogócső olyan szakaszába kell helyezni, ahol a füst eloszlása megközelítően egyenletes. Ennek eléréséhez a szondát a kipufogócsőben, vagy – szükség esetén – a csőtoldatban a lehető leghátrább kell elhelyezni úgy, hogy ha a kipufogócső átmérője a kilépő nyílásnál "D", akkor a szonda vége a mintavevő ponttól a motor felé eső irányban lévő, legalább 6D, a motortól távolodó irányban pedig legalább 3D hosszúságú egyenes szakaszban helyezkedjen el. Amennyiben szükséges hosszabbító csőtoldat alkalmazása, a kipufogócsőhöz való csatlakozásnál levegő nem léphet be.2.2.3. A mintavevő rendszert úgy kell kialakítani, hogy a minta átlátszatlanságmérőnél mérhető nyomása bármely motorfordulatszám mellett a VII. melléklet 3.8.2. pontjában meghatározott határértékek között maradjon. Ezt úgy lehet ellenőrizni, hogy fel kell jegyezni a minta nyomásának a motor üresjárati és maximális terhelés nélküli fordulatszámai mellett mért értékeit. Az átlátszatlanságmérő műszer műszaki jellemzőitől függően, a minta nyomásának ellenőrzését a kipufogócsőbe vagy a hosszabbító csőtoldatba épített rögzített szűkítőelem vagy pillangószelep segítségével lehet elvégezni. A kipufogócsőben a szonda szívónyílásánál mért ellennyomás egyik módszer alkalmazása esetén sem lehet több, mint 75 mm (vízoszlop).2.2.4. Az átlátszatlanságmérő műszert csatlakoztató csővezetékeknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük. A csőnek a mintavételi ponttól az átlátszatlanságmérő felé kell emelkednie, ugyanakkor kerülni kell a szennyeződések lerakódását elősegítő éles csőkönyökök használatát. Egy megkerülő szelepet lehet beépíteni a megelőző csőszakaszba annak érdekében, hogy az átlátszatlanságmérőt el lehessen szigetelni a kipufogógáz áramlásától, amikor éppen nem végeznek méréseket.3. FŐÁRAMBA BEÉPÍTETT ÁTLÁTSZATLANSÁGMÉRŐAz állandó fordulatszámú és a terhelés nélküli gyorsítás mellett elvégzett vizsgálatok során csak a következő, általános jellegű óvintézkedéseket kell betartani:3.1. A kipufogócsövet és az átlátszatlanságmérő műszert összekötő csövek csőcsatlakozásai nem engedhetnek be levegőt kívülről.3.2. Az átlátszatlanságmérő műszert csatlakoztató csővezetékeknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük. A csőrendszernek a mintavételi ponttól az átlátszatlanságmérő felé kell emelkednie, azonban kerülni kell a szennyeződések lerakódását elősegítő éles csőkönyökök használatát. Egy megkerülő szelepet kell beépíteni a megelőző csőszakaszba, hogy az átlátszatlanságmérőt el lehessen szigetelni a kipufogógáz áramlásától, amikor éppen nem végeznek méréseket.3.3. Szükség lehet hűtőrendszer beépítésére az átlátszatlanságmérőt megelőző csőszakaszba is.--------------------------------------------------IX. MELLÉKLETPÉLDA A HELYESBÍTETT ABSZORPCIÓS EGYÜTTHATÓ JELÖLÉSÉRE+++++ TIFF +++++A fenti jelölés mutatja, hogy a helyesbített fényabszorpciós együttható értéke 1,30 m–1.--------------------------------------------------X. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------