title: A Bizottság 2008/77/EK irányelve ( 2008. július 25.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a tiametoxám hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               26.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/41

      A BIZOTTSÁG 2008/77/EK IRÁNYELVE

   (2008. július 25.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a tiametoxám hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I. A., illetőleg I. B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a tiametoxám.

               (2)

               Az 1451/2007/EK rendelet értelmében, a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a tiametoxám értékelése a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 8. terméktípusban, azaz faanyagvédő szerben történő felhasználása vonatkozásában.

               (3)

               Spanyolországot jelölték referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2007. július 27-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               Az illetékes hatóság jelentését a tagállamok és a Bizottság felülvizsgálták. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2008. február 22-én értékelő jelentésben foglalta össze.

               (5)

               A vizsgálatokból kitűnik, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, tiametoxámot tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megfogalmazott követelményeknek. Ennek megfelelően indokolt a tiametoxám felvétele az I. mellékletbe, biztosítva ezzel, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, tiametoxámot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek valamennyi tagállamban a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján kiadhatók, módosíthatók és visszavonhatók legyenek.

               (6)

               Mindazonáltal elfogadhatatlan kockázatokat azonosítottak a szabadtéri fák helyszíni kezelése, illetve az időjárásnak kitett kezelt fák esetében. Ezért ilyen használatra csak akkor adható ki engedély, ha benyújtottak adatokat annak bizonyítására, hogy a termék használata nem jár a környezetet érintő elfogadhatatlan kockázattal.

               (7)

               Az értékelő jelentés megállapításainak fényében a faanyagvédő szerként felhasznált, tiametoxámot tartalmazó termékekkel kapcsolatban a termékengedélyeztetés során indokolt előírni kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazását a kockázatok elfogadható szintre csökkentése érdekében a 98/8/EK irányelv 5. cikkével és VI. mellékletével összhangban. Megfelelő intézkedéseket kell hozni különösen a talaj és a víz megóvására, mert az értékelés során ezekre az elemekre nézve állapítottak meg elfogadhatatlan kockázatot; és az ipari és/vagy szakmai használatra szánt termékeket megfelelő védőfelszereléssel kell használni, ha az ipari és/vagy szakmai felhasználókra vonatkozóan megállapított kockázat más eszközökkel nem csökkenthető.

               (8)

               Fontos, hogy ezen irányelv előírásait valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazzák, mert így biztosítható a forgalomban lévő, tiametoxámot tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése.

               (9)

               Egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét megelőzően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben élvezhessék a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (10)

               A felvételt követően indokolt ésszerű időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, és különösen, hogy oly módon adhassák meg, módosíthassák és vonhassák vissza a 8. terméktípusba tartozó, tiametoxámot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket, hogy azok megfeleljenek a 98/8/EK irányelv előírásainak.

               (11)

               A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2009. június 30-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2010. július 1-jétől kötelesek alkalmazni.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 25-én.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o. A legutóbb a 2008/31/EK irányelvvel (HL L 81., 2008.3.20., 57. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő „14. sz.” bejegyzéssel egészül ki:

                     Sz.

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító számok

                     A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje
                     (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határidők közül a legkésőbbi)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (1)

                     „14

                     tiametoxám

                     tiametoxám
                     EK-szám: 428-650-4
                     CAS-szám: 153719-23-4

                     980 g/kg

                     2010. július 1.

                     2012. június 30.

                     2020. június 30.

                     8

                     A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:
                     A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy szakmai felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy szakmai felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetőek.
                     A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Nevezetesen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéi és/vagy biztonsági adatlapjai tüntessék fel azt, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően fedett helyen vagy kemény, nem áteresztő tartón kell tárolni, hogy így közvetlenül a talajba vagy vízbe ne kerülhessen belőle anyag, és a kiváló anyagrészeket újrahasználat és ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.
                     Továbbá a termékek nem engedélyezhetőek a kültéri fák helyszíni kezelése céljából vagy az időjárásnak kitett fák esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék megfelel az 5. cikk és a VI. melléklet követelményeinek, szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtétele révén.”

         (1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Az Európai Parlament és a Tanács 96/70/EK irányelve (1996. október 28.) a természetes ásványvizek kinyerésére és forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/777/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0070

Hivatalos Lap L 299 , 23/11/1996 o. 0026 - 0028

		Az Európai Parlament és a Tanács 96/70/EK irányelve(1996. október 28.)a természetes ásványvizek kinyerésére és forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/777/EGK tanácsi irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],(1) mivel a 80/777/EGK irányelv [4] összehangolta a tagállamok természetes ásványvizek kinyerésére és forgalmazására vonatkozó jogszabályait;(2) mivel a természetes ásványvizekre vonatkozó szabályok elsődleges célja a fogyasztók egészségének védelme, a fogyasztók megtévesztésének megakadályozása és a tisztességes kereskedelem biztosítása;(3) mivel az 1980 óta bekövetkezett tudományos és műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében kívánatos a 80/777/EGK irányelv módosítása; mivel ugyancsak kívánatos az említett irányelv rendelkezéseinek ésszerűsítése, az élelmiszerekkel kapcsolatos közösségi jogszabályok más rendelkezéseivel összhangban;(4) mivel az igazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében szükséges a harmadik országból származó természetes ásványvizek elismerése időtartamának meghosszabbítása;(5) mivel szükséges pontosítani azokat a körülményeket, amelyek mellett engedélyezhető az ózonnal dúsított levegő alkalmazása a természetes ásványvizek nem stabil részecskéinek elválasztására olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják, hogy ez a víz összetételét a lényeges alkotórészei tekintetében nem befolyásolja;(6) mivel a fogyasztók tájékoztatása érdekében a természetes ásványvizek kémiai összetételére vonatkozó megjelölést kötelezővé kell tenni;(7) mivel szükséges bizonyos rendelkezések meghozatala a forrásvizekre vonatkozóan;(8) mivel a természetes ásványvizek belső piacának akadálytalan működése érdekében ajánlatos egy olyan eljárás bevezetése, amely lehetővé teszi a tagállamok összehangolt beavatkozását a közegészségre kockázatot jelentő veszélyhelyzetekben;(9) mivel meg kell állapítani egy olyan eljárást, amely a természetes ásványvizekre vonatkozóan bizonyos részletes rendelkezéseket határoz meg, nevezetesen a természetes ásványvizek egyes összetevőire vonatkozó megengedett határértékek tekintetében; mivel ugyancsak el kell fogadni a bizonyos összetevők jelentős mennyiségének a címkézésen történő feltüntetésére vonatkozó rendelkezéseket; mivel meg kell határozni a természetes ásványvizek szennyeződés-mentességének ellenőrzésére szolgáló vizsgálati módszereket, ideértve a kimutatási határok megállapítását is, valamint a természetes ásványvizek mikrobiológiai jellemzőinek ellenőrzésére szolgáló mintavételi eljárásokat és vizsgálati módszereket;(10) mivel a természetes ásványvizekre vonatkozó minden olyan határozatot, amely kihatással lehet a közegészségügyre, az Élelmiszerügyi Állandó Bizottsággal történő tanácskozás után kell elfogadni.ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 80/777/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:"A második albekezdésben említett igazolás érvényessége nem haladhatja meg az öt évet. Az első albekezdésben említett elismerés megismétlése nem szükséges, amennyiben az igazolást az említett időtartam lejárta előtt megújítják."2. A 4. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"4. cikk(1) A természetes ásványvíz eredeti állapotában kizárólag a következő kezeléseknek vethető alá:a) nem stabil részecskék – mint a kén és vasvegyületek – szűréssel vagy ülepítéssel történő elválasztása, amit oxigén hozzáadása előzhet meg, amennyiben a kezelés nem változtatja meg a víz összetételét a tulajdonságait meghatározó alapvető alkotórészei tekintetében;b) vas-, mangán- és kénvegyületek, valamint arzén ózonnal dúsított levegővel végzett kiválasztása természetes ásványvizekben, amennyiben a kezelés nem változtatja meg a víz összetételét a tulajdonságait meghatározó alapvető alkotórészei tekintetében, és feltéve, hogy:- a kezelés eleget tesz azoknak a használati feltételeknek, amelyeket a 12. cikkben szabályozott eljárással összhangban és a Bizottság 95/273/EK [5] határozatával létrehozott élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően állapítanak meg,- a kezelésről tájékoztatják az illetékes hatóságokat, amelyek külön ellenőrzést gyakorolnak a kezelés fölött;c) más, az a) és b) pontban említett komponensektől különböző nemkívánatos alkotórészek elválasztása, amennyiben a kezelés nem változtatja meg a víz összetételét a tulajdonságait meghatározó alapvető alkotórészeinek tekintetében, és feltéve, hogy:- a kezelés eleget tesz azoknak a használati feltételeknek, amelyeket a 12. cikkben szabályozott eljárással összhangban és az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően állapítanak meg,- a kezelésről tájékoztatják az illetékes hatóságokat, amelyek külön ellenőrzést gyakorolnak a kezelés fölött;d) a szabad szén-dioxid kizárólag fizikai módszerekkel történő teljes vagy részleges eltávolítása.(2) A természetes ásványvíz eredeti állapotán kizárólag szén-dioxid hozzáadásával vagy újra hozzáadásával lehet változtatni, az I. melléklet III. címében megállapított feltételek mellett.(3) Tilos különösen a bármely módszerrel végzett fertőtlenítő kezelés, és – a (2) bekezdés rendelkezésére figyelemmel – a bakteriosztatikus elemek hozzáadása, vagy más olyan kezelés, amelynél fennáll annak a valószínűsége, hogy megváltoztatja a természetes ásványvíz élőcsíra-számát.(4) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem akadályozza a természetes ásványvizek és forrásvizek alkoholmentes üdítőitalok gyártásában történő felhasználását."3. A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:"(2) A természetes ásványvizek címkézésén ugyancsak kötelező a következő információk feltüntetése:a) az analitikai összetételre vonatkozó megjelölés a jellemző összetevők megadásával;b) a forrás kinyerésének helye és a forrás neve;c) a 4. cikk (1) bekezdés b) és c) pontjában említett kezelésekre vonatkozó információk.(2a) A (2) bekezdés c) pontjában említett bármely kezelésről szóló közösségi rendelkezések hiányában a tagállamok fenntarthatják a nemzeti rendelkezések alkalmazását."4. A 7. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.5. A 9. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:"(4a) A "forrásvíz" kifejezést fenn kell tartani a természetes állapotában emberi fogyasztásra szánt és a helyszínen palackozott víz számára, amely:- teljesíti a II. melléklet 2. és 3. pontjában meghatározott kinyerési feltételeket, amelyek teljes mértékben alkalmazhatók forrásvizekre,- teljesíti az 5. cikkben meghatározott mikrobiológiai követelményeket,- teljesíti a 7. cikk (2) bekezdése b) és c) pontjának és a 8. cikknek a jelölésre vonatkozó követelményeit,- nem esett át a 4. cikkben meghatározottaktól eltérő kezeléseken. Más kezelés a 12. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően engedélyezhető.Ezen kívül a forrásvizeknek eleget kell tenniük az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozó 1980. július 15-i 80/778/EGK tanácsi irányelvnek [6].(4b) A forrásvizeknek a 9. cikk (4a) bekezdésének negyedik francia bekezdésében említett kezelésére vonatkozó közösségi rendelkezések hiányában a tagállamok fenntarthatják a nemzeti rendelkezések alkalmazását."6. A 10. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.7. Az irányelv a következő cikkel egészül ki:"10a. cikk(1) Ha egy tagállam pontosan meghatározott indokok alapján úgy ítéli meg, hogy a természetes ásványvíz – annak ellenére, hogy egy vagy több tagállamban korlátozás nélkül forgalmazható – nem tesz eleget ezen irányelv rendelkezéseinek vagy veszélyezteti a közegészséget, e tagállam a saját területén ideiglenesen korlátozhatja vagy felfüggesztheti a termék forgalmazását. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, döntése indokainak megjelölésével.(2) Bármely tagállam vagy a Bizottság kérésére a vizet elismerő tagállam rendelkezésre bocsát minden, a víz elismerésével kapcsolatos lényeges információt, valamint a rendszeres ellenőrzések eredményeit.(3) A Bizottság az Élelmiszerügyi Állandó Bizottságon belül, a lehető legrövidebb határidőn belül megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tagállam által megjelölt indokokat, majd haladéktalanul véleményt nyilvánít és meghozza a megfelelő intézkedéseket.(4) Ha a Bizottság a közegészség védelme érdekében szükségesnek látja ezen irányelv módosítását, a módosítások elfogadása céljából kezdeményezi a 12. cikkben megállapított eljárást. Ebben az esetben az a tagállam, amely védintézkedéseket fogadott el, ezeket az említett módosítások elfogadásáig fenntarthatja."8. A 11. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"11. cikk(1) A 12. cikkben megállapított eljárással összhangban a következőket kell elfogadni:- a természetes ásványvizek összetevői koncentrációjának határértékei,- a szükséges rendelkezések arra vonatkozóan, hogy bizonyos összetevők jelentős mennyiségben történő előfordulása esetén ezt a címkézésen fel kell tüntetni,- az ózonnal dúsított levegő 4. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett alkalmazási feltételei,- a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kezelésre vonatkozó információkat.(2) A 12. cikkben megállapított eljárás a következőket kell elfogadni:- olyan vizsgálati módszerek, amelyek lehetővé teszik a természetes ásványvizek szennyeződés-mentességének megállapítását, ideértve a kimutatási határok megállapítását is,- a természetes ásványvizek mikrobiológiai jellemzőinek ellenőrzéséhez szükséges mintavételi eljárások és vizsgálati módszerek."9. Az irányelv a következő rendelkezéssel egészül ki:"11a. cikkMinden olyan határozatot, amely kihatással lehet a közegészségügyre, a Bizottság az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően fogad el."2. cikkA tagállamok, ha szükséges, úgy módosítják törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseiket, hogy:- legkésőbb 1997. október 28-tól lehetővé tegyék az ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelő termékek forgalmazását,- legkésőbb 1997. október 28-tól megtiltsák az ezen irányelv rendelkezéseinek nem megfelelő termékek forgalmazását. A fenti időpont előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett, ezen irányelv rendelkezéseinek nem megfelelő termékeket azonban a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1996. október 28-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökK. Hänscha Tanács részérőlaz elnökI. Yates[1] HL C 314., 1994.11.11., 4. o. és HL C 33., 1996.2.6., 15. o.[2] HL C 110., 1995.5.2., 55. o.[3] Az Európai Parlament 1995. október 11-i véleménye (HL C 287., 1995.10.30., 101. o.), a Tanács 1995. december 22-i közös álláspontja (HL C 59., 1996.2.28., 44. o.) és az Európai Parlament 1996. május 22-i határozata (HL C 166., 1996.6.10., 61. o.). A Tanács 1996. július 26-i határozata.[4] HL L 229., 1980.8.30., 1. o. A legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.[5] HL L 167., 1995.7.18., 22. o.[6] HL L 229., 1980.8.30., 11. o. A legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1988. szeptember 13.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló 66/402/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988L0506

Hivatalos Lap L 274 , 06/10/1988 o. 0044 - 0044 finn különkiadás fejezet 3 kötet 27 o. 0163  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 27 o. 0163

		A Bizottság irányelve(1988. szeptember 13.)a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló 66/402/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról(88/506/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 88/380/EGK irányelvvel [1] módosított, a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 21a. cikkére,mivel a tudományos és műszaki ismeretek jelenlegi állása szerint úgy tűnik, hogy bizonyos "kopasz zab" típusú zabfajták (Avena sativa) potenciálisan takarmányként hasznosíthatók;mivel azonban e fajtákból nehéz az egyéb zabfajtáknál általában elért csírázóképességgel megegyező csírázóképességű vetőmagokat előállítani;mivel a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe véve ennélfogva helyénvaló a "kopasz zab" típusú zabfajták esetében a 66/402/EGK irányelv II. mellékletében a zabfajtákra előírt, tiszta vetőmagra vonatkozó minimum 85 %-os csírázóképesség csökkentése;mivel ez a csökkentés első fokon csak korlátozott időtartamra alkalmazandó annak érdekében, hogy e fajtákról további műszaki adatokat lehessen gyűjteni és azokat értékelni;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 66/402/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:1. A 2. A. szakaszban szereplő táblázat 2. oszlopa ("Minimális csírázás"), (többek között) az Avena sativa 1. és 2. generációjának minősített vetőmagjára megadott 85-ös szám után a "d)" hivatkozással egészül ki.2. A 2. B. szakasz a következő feltétellel egészül ki:"d) A hivatalosan "kopasz zab" típusúként besorolt Avena sativa fajták esetében a tagállamok 1990. június 30-ig a tiszta vetőmag 75 %-ára csökkenthetik a minimális csírázóképességet. Ilyen esetben a hatósági címkén feltüntetendő a "minimális csírázóképesség: 75 %" szöveg."2. cikkAzok a tagállamok, amelyek élni kívánnak az 1. cikk (2) bekezdése által biztosított lehetőséggel, tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az e célból tett intézkedéseikről.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1988. szeptember 13-án.a Bizottság részérőlFrans Andriessenalelnök[1] HL L 187., 1988.7.16., 31. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1794 irányelve (2015. október 6.) a 2008/94/EK, a 2009/38/EK és a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 98/59/EK és a 2001/23/EK tanácsi irányelvnek a tengerészek tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               8.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 263/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/1794 IRÁNYELVE
   (2015. október 6.)
   a 2008/94/EK, a 2009/38/EK és a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 98/59/EK és a 2001/23/EK tanácsi irányelvnek a tengerészek tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben annak 153. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 153. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, irányelvek útján fokozatosan alkalmazandó minimumkövetelményeket fogadhat el, amelyek célja a munkafeltételeknek, valamint a munkavállalók tájékoztatásának és véleményük meghallgatásának a javítása. El kell kerülni, hogy ezek az irányelvek olyan aránytalan költségeket keletkeztessenek vagy olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat írjanak elő, amelyek gátolnák a fenntartható növekedés és foglalkoztatás motorját jelentő kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését.

               (2)

               A 2008/94/EK (4), a 2009/38/EK (5) és a 2002/14/EK (6) európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 98/59/EK (7) és a 2001/23/EK (8) tanácsi irányelv vagy kizár bizonyos tengerészeket a hatálya alól, vagy pedig a tagállamok számára engedélyezi, hogy a hatály alól kizárják őket.

               (3)

               „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című, 2009. január 21-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy a tengerhasznosítási ágazat versenyképesebbé tétele érdekében fontos lenne létrehozni egy átfogó jogi keretet az ágazat szabályozására.

               (4)

               A hatály alóli kizárás fennállása és/vagy a hatály alóli kizárás bevezetésének lehetősége megakadályozhatja, hogy a tengerészek teljes körűen gyakorolhassák a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez, valamint a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogukat, illetve korlátozhatja e jogok teljes körű gyakorlását. Amennyiben a kizárások fennállását és/vagy bevezetésének lehetőségét nem indokolják objektív okok és a kizárások a tengerészekkel szemben egyenlőtlen bánásmódot eredményeznek, akkor ezen kizárásokat engedélyező rendelkezéseket hatályon kívül kell helyezni.

               (5)

               A jelenlegi jogi helyzet – amely részben a tengerész szakma sajátos jellegére vezethető vissza – egyenlőtlen bánásmódot eredményez az azonos kategóriába tartozó, de különböző tagállamokból származó munkavállalók között, attól függően, hogy a tagállamok alkalmazzák-e a hatályos jogszabályok által megengedett kizárásokat és opcionális kizárásokat, vagy sem. A tagállamok jelentős része egyáltalán nem, vagy pedig csak korlátozott mértékben élt az említett opcionális kizárások lehetőségével.

               (6)

               Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló, 2007. október 10-i közleményében a Bizottság kifejtette, hogy az említett szakpolitika azon az egyértelmű felismerésen alapul, hogy az Európa óceánjaival és tengereivel kapcsolatos minden kérdés összefügg, valamint a kívánt eredmények eléréséhez minden tengerrel kapcsolatos politikát összefüggően kell kialakítani. A Bizottság a közleményben azt is hangsúlyozta, hogy az uniós polgárok számára növelni, illetve javítani kell a tengeri munkahelyek számát és minőségét, továbbá kiemelte, hogy javítani kell a fedélzeti munkafeltételeken, mégpedig többek között a kutatás, az oktatás, a képzés, az egészségügy és a biztonság terén eszközölt beruházások révén.

               (7)

               Ez az irányelv összhangban áll az Európa 2020 stratégiával és annak foglalkoztatási célkitűzéseivel, valamint az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményben foglalt stratégiával.

               (8)

               A munkahelyeket és a bruttó hozzáadott értéket tekintve az úgynevezett kék gazdaság az uniós gazdaság igen fontos részét képezi.

               (9)

               A Bizottság az EUMSZ 154. cikke (2) bekezdésének megfelelően uniós szinten konzultált a szociális partnerekkel az e területre vonatkozó uniós fellépés lehetséges irányáról.

               (10)

               A tengerhasznosítási ágazat szociális partnerei társadalmi párbeszédük keretében közös álláspontra jutottak, ami rendkívüli fontossággal bír ezen irányelv szempontjából. Az említett közös álláspont megfelelő egyensúlyt teremt egyfelől a tengerészek munkakörülményei javításának, másfelől pedig az ágazati sajátosságok megfelelő figyelembevételének a szükségessége között.

               (11)

               Tekintettel a tengerhasznosítási ágazat különös jellegére és az ezen irányelv által hatályon kívül helyezett kizáró rendelkezések által érintett munkavállalók sajátos munkafeltételeire, az ezen irányelv által módosított irányelvek egyes rendelkezéseit ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok tükrözzék a szóban forgó ágazat sajátosságait.

               (12)

               Tekintettel az elmúlt évek technológiai fejlődésére és különösen a kommunikációs technológiák fejlődésére, a tájékoztatási és konzultációs követelményeket naprakésszé kell tenni, és azokat a legcélravezetőbb módon kell alkalmazni – beleértve a távolsági kommunikáció új technológiáinak alkalmazását, valamint az internet fedélzeti elérhetőségének javítását és ésszerű fedélzeti használatának biztosítását is –, hogy ezáltal javítani lehessen ezen irányelv végrehajtását.

               (13)

               A tengerészek ezen irányelv hatálya alá tartozó, a tagállamok által a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályokban biztosított jogai nem sérülhetnek. Ezen irányelv végrehajtása nem szolgálhat indokként az egyes tagállamokban már fennálló helyzethez képest történő visszalépéshez.

               (14)

               A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye célul tűzi ki egyfelől – egészségügyi és biztonsági előírásokról, tisztességes foglalkoztatási feltételekről és szakmai képzésekről való rendelkezések révén – a tisztességes munkafeltételek és életkörülmények megteremtését a tengerészek számára, másfelől – globális alkalmazása révén – a tisztességes verseny biztosítását a hajótulajdonosok számára, valamint az egyezménynek célja továbbá az is, hogyha nem is az összes, de egyes munkavállalói jogok tekintetében egyenlő feltételeket biztosítson nemzetközi szinten, állampolgárságtól és a hajó lobogójától függetlenül. Az említett egyezmény, a 2009/13/EK (9) tanácsi irányelv, valamint a 2009/16/EK (10) és a 2013/54/EU (11) európai parlamenti és tanácsi irányelv számos területen meghatározza a tengerészek tisztességes munkafeltételekhez való jogát, egységes jogokat és munkahelyi védelmet ír elő a tengerészek számára, és hozzájárul az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, az Unión belül is.

               (15)

               Az Uniónak törekednie kell a fedélzeti munkafeltételek és életkörülmények javítására és az innovációs potenciál kiaknázására, hogy ezáltal a tengerhasznosítási ágazat vonzóbbá válhasson az uniós tengerészek – köztük a fiatal munkavállalók – számára.

               (16)

               Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a tengerészek munkafeltételeinek, tájékoztatásának és a velük folytatott konzultációnak a javítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban, az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (17)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket, különösen a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jogot, valamint a vállalkozásnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogot. Ezt az irányelvet az említett jogokkal és alapelvekkel összhangban kell végrehajtani.

               (18)

               A 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2008/94/EK irányelv módosítása
   A 2008/94/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(3)   Amennyiben a nemzeti jogban alkalmazandó ilyen rendelkezés, a tagállamok továbbra is kizárhatják ezen irányelv hatálya alól a természetes személy által alkalmazott háztartási alkalmazottakat.”

   2. cikk
   A 2009/38/EK irányelv módosításai
   A 2009/38/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (7) bekezdését el kell hagyni.

               2.

               A 10. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
               „A különleges tárgyaló testületek vagy az Európai Üzemi Tanácsok olyan tagjai vagy póttagjai, akik valamely tengerjáró hajó legénységének a tagjai, jogosultak részt venni a különleges tárgyaló testület vagy az Európai Üzemi Tanács ülésein, illetve a 6. cikk (3) bekezdése alapján kialakított eljárások keretében tartott egyéb üléseken, amennyiben az említett tag vagy póttag az ülés időpontjában nem a tengeren vagy a hajózási társaság székhelye szerinti országtól eltérő ország kikötőjében tartózkodik.
               Az üléseket, amennyiben lehetséges, úgy kell ütemezni, hogy az lehetővé tegye azon tagok vagy póttagok részvételét, akik valamely tengerjáró hajó legénységének a tagjai.
               Azokban az esetekben, amikor a különleges tárgyaló testületek vagy az Európai Üzemi Tanácsok olyan tagjai vagy póttagjai, akik valamely tengerjáró hajó legénységének a tagjai, nem tudnak személyesen megjelenni egy ülésen, amennyiben lehetséges, mérlegelni kell az új információs és kommunikációs technológiák igénybevételének a lehetőségét.”

         3. cikk
   A 2002/14/EK irányelv módosítása
   A 2002/14/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdését el kell hagyni.
   4. cikk
   A 98/59/EK irányelv módosításai
   A 98/59/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni.

               2.

               A 3. cikk (1) bekezdése a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:
               „Ha a tervezett csoportos létszámcsökkentés tengerjáró hajó legénységének tagjait érinti, a munkáltató értesíti azon állam illetékes hatóságát, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.”

         5. cikk
   A 2001/23/EK irányelv módosítása
   A 2001/23/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(3)   Ezt az irányelvet kell alkalmazni a tengerjáró hajók olyan átruházása esetén, amely valamely vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része (1) és (2) bekezdés szerinti átruházásának a részét képezi, feltéve, hogy a kedvezményezett a Szerződés területi hatálya alá tartozó területen található, illetve az átruházott vállalkozás, üzlet, illetve a vállalkozás vagy üzlet átruházott része továbbra is a Szerződés területi hatálya alá tartozó területen marad.
      Ez az irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az átruházás tárgya kizárólag egy vagy több tengerjáró hajó.”

   6. cikk
   A védelem szintje
   Ennek az irányelvnek a végrehajtása semmilyen körülmények között nem jelenthet alapot az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekre vonatkozó, a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv hatálya alá tartozó területeken a tagállamok által már biztosított általános védelmi szint csökkentésére.
   7. cikk
   A Bizottság jelentése
   A Bizottság a tagállamokkal és a szociális partnerekkel uniós szinten folytatott konzultációt követően 2019. október 10-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 4. és 5. cikk végrehajtásáról és alkalmazásáról.
   8. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2017. október 10-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   10. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2015. október 6-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SCHMIT

      (1)  HL C 226., 2014.7.16., 35. o.

      (2)  HL C 174., 2014.6.7., 50. o.

      (3)  Az Európai Parlament 2015. július 8-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. szeptember 18-i határozata.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/94/EK irányelve (2008. október 22.) a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről (HL L 283., 2008.10.28., 36. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/38/EK irányelve (2009. május 6.) az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról (HL L 122., 2009.5.16., 28. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/14/EK irányelve (2002. március 11.) az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról (HL L 80., 2002.3.23., 29. o.).

      (7)  A Tanács 98/59/EK irányelve (1998. július 20.) a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 225., 1998.8.12., 16. o.).

      (8)  A Tanács 2001/23/EK irányelve (2001. március 12.) a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 82., 2001.3.22., 16. o.).

      (9)  A Tanács 2009/13/EK irányelve (2009. február 16.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

      (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/54/EU irányelve (2013. november 20.) a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről (HL L 329., 2013.12.10., 1. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2003/105/EK irányelve (2003. december 16.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0105

Hivatalos Lap L 345 , 31/12/2003 o. 0097 - 0105

		Az Európai Parlament és a Tanács 2003/105/EK irányelve(2003. december 16.)a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2003. október 22-én jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével [3],mivel:(1) A 96/82/EK irányelv [4] célul tűzi ki a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzését és az emberekre és a környezetre gyakorolt következményeinek csökkentését abból a célból, hogy a magas szintű védelem az egész Közösségben következetesen és hatékonyan biztosított legyen.(2) Tekintettel a közelmúltban történt ipari balesetekre és a Bizottság által a Tanács kérésére végzett, karcinogén anyagokkal és a környezetre veszélyes anyagokkal foglalkozó tanulmányra, a 96/82/EK irányelv hatályát ki kell terjeszteni.(3) A 2000. januárjában a romániai Baia Mare-ben történt balesetet követő, a Duna szennyezését okozó cianid ömlés igazolta, hogy a bányászatban bizonyos tárolási és feldolgozási tevékenységek, különösen a meddők ártalmatlanítására szolgáló létesítményekben, beleértve a derítő- illetve ülepítőmedencét is potenciálisan rendkívül súlyos következményekkel járhatnak. A Bizottságnak a bányászati tevékenységek biztonságos végzéséről és az Európai Közösség hatodik környezetvédelmi cselekvési programjáról szóló közleményei kihangsúlyozták a 96/82/EK irányelv hatálya kiterjesztésének szükségességét. A bányászati tevékenységek biztonságos végzéséről szóló bizottsági közleményéről szóló, 2001. július 5-i állásfoglalásában [5] az Európai Parlament üdvözölte a kérdéses irányelv hatályának kiterjesztését a bányászatban folyó tárolási és feldolgozási tevékenységekre is.(4) A nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló irányelvre vonatkozó javaslat megfelelő kerete lehet az azokkal a hulladékkezelő üzemekkel kapcsolatos intézkedéseknek, amelyek baleseti kockázatot jelentenek, de amelyeket ezen irányelv nem szabályoz.(5) A 2000. májusában a hollandiai Enschede-nél történt "tűzijáték baleset" igazolta a pirotechnikai és robbanásveszélyes anyagok tárolásából és előállításából származó súlyos balesetek lehetőségét. A 96/82/EK irányelvben szereplő ilyen anyagok fogalommeghatározását ezért tisztázni és egyszerűsíteni kell.(6) A 2001. szeptemberében Toulouse-ban egy műtrágyagyártó üzemben történt robbanás tudatosította az ammónium-nitrát és az ammónium-nitrát alapú műtrágyák, különösen az előállítási folyamat során visszautasított vagy a gyártóhoz visszavitt (úgynevezett "off-specs", specifikációnak nem megfelelő) anyag tárolásából származó balesetek lehetőségét. A 96/82/EK irányelvben az ammónium-nitrát és az ammónium-nitrát alapú műtrágyák meglevő kategóriáit ezért felül kell vizsgálni az "off-specs" anyagokkal való kiegészítés céljából.(7) A 96/82/EK irányelvet nem szabad alkalmazni a végfelhasználók azon telephelyeire, ahol újrafeldolgozás vagy megsemmisítés céljából történő elszámolás előtt ideiglenesen olyan ammónium-nitrát és ammónium-nitrát alapú műtrágyák vannak jelen, amelyek szállításkor megfeleltek a kérdéses irányelv előírásának, de azután degradálódtak vagy szennyeződtek.(8) A Bizottság által a tagállamokkal szoros együttműködésben elvégzett tanulmány alátámasztja a karcinogén anyagok listájának kiegészítését megfelelő küszöbmennyiségekkel és a 96/82/EK irányelvben a környezetre veszélyes anyagokhoz hozzárendelt küszöbmennyiségek jelentős csökkentését.(9) Az olyan üzemeknél, amelyek ezt követően a 96/82/EK irányelv hatálya alá tartoznak szükségesnek bizonyult minimális határidők bevezetése az értesítésekre és a súlyos balesetek megelőzésére irányuló politikák, biztonsági jelentések és vészhelyzeti tervek kialakítására.(10) Az üzemben az érintett személyzet tapasztalata és tudása nagy mértékben segítheti a vészhelyzeti tervek kialakítását, továbbá egy üzem teljes személyzetét és a valószínűleg érintett személyeket megfelelően tájékoztatni kell a biztonsági intézkedésekről.(11) A polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárás kialakításáról szóló, 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat [6] elfogadása kiemeli a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén való megerősített együttműködés megkönnyítésének szükségességét.(12) A területfelhasználás tervezésének megkönnyítése érdekében hasznos a 96/82/EK irányelv által szabályozott üzemek és az említett irányelv 12. cikke (1) bekezdésében leírt területek összeegyeztethetőségének értékelésére szolgáló adatbázist meghatározó irányelvek kidolgozása.(13) A tagállamokat kötelezni kell arra, hogy a Bizottság számára biztosítsák a 96/82/EK irányelv által szabályozott üzemekre vonatkozó minimális információkat.(14) Ugyanakkor indokolt tisztázni a 96/82/EK irányelv bizonyos szakaszait.(15) Ezen irányelvben előírt intézkedésekről az érdekelt felek részvételével nyilvános konzultációt folytattak.(16) A 96/82/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 96/82/EK irányelv a következőképpen módosul:1. A 4. cikk a következőképpen módosul:a) Az e) és az f) pont helyébe a következő szöveg lép:"e) ásványi anyagok bányákban, kőbányákban vagy fúrólyukakon át történő kinyerése (feltárása, kitermelése és feldolgozása), kivéve a vegyi és termikus feldolgozási műveletek és a – az I. mellékletben meghatározott veszélyes anyagokkal végzett – műveletekkel kapcsolatos tárolás;f) ásványi anyagok nyílt tengeri feltárása és kitermelése, a szénhidrogéneket is beleértve,"b) A cikk a következő ponttal egészül ki:"g) olyan hulladéklerakó telepek, működő meddő ártalmatlanítására szolgáló létesítmények kivételével, a derítő- illetve ülepítőmedencét is beleértve, amelyek az I. mellékletben meghatározott veszélyes anyagokat tartalmaznak, különösen, ha azokat ásványok vegyi vagy hő alkalmazásával történő feldolgozására használják."2. A 6. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– olyan üzemeknél, amelyek ezt követően ezen irányelv hatálya alá tartoznak, attól a naptól számított három hónapon belül, amikor ezen irányelvet a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint az érintett üzemekre alkalmazni kell."b) A 6. cikk (4) bekezdésének első francia bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– egy üzem vagy egy berendezés módosítása, amely jelentős káros hatásokkal járhat a súlyos baleseti veszélyekre, vagy".3. A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(1a) Olyan üzemeknél, amelyek ezt követően ezen irányelv hatálya alá tartoznak, az (1) bekezdésben említett dokumentumot késedelem nélkül, de minden esetben azt a napot követő három hónappal, amelyen ezt az irányelvet az érintett üzemre alkalmazni kell, ki kell dolgozni a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint."4. A 8. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:"b) intézkedéseket tegyenek az együttműködésre a nyilvánosság tájékoztatása és a külső veszélyhelyzeti tervek elkészítéséért felelős hatóság információval való ellátása érdekében."5. A 9. cikk a következőképpen módosul:a) A (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(2) A biztonsági jelentésnek legalább a II. mellékletben felsorolt adatokat és információkat kell tartalmaznia. Megnevezi a jelentés kidolgozásában résztvevő érintett szervezeteket. Tartalmaznia kell továbbá egy naprakész jegyzéket is az üzemben található veszélyes anyagokról."b) A (3) bekezdés a harmadik és negyedik francia bekezdés között a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– olyan üzemeknél, amelyek ezt követően ezen irányelv hatálya alá tartoznak, késedelem nélkül, de minden esetben egy éven belül az után a nap után, amelyen ezt az irányelvet az érintett üzemre alkalmazni kell, a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint."c) A (4) bekezdésben a "második, harmadik és negyedik francia bekezdés" hivatkozás helyébe a "második, harmadik, negyedik és ötödik francia bekezdés" hivatkozás lép.d) A 9. cikk (6) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"d) A Bizottság felkérést kap, hogy 2006. december 31-ig a tagállamokkal szorosan együttműködve vizsgálja felül a jelenlegi "Biztonsági jelentés elkészítéséről szóló iránymutatásokat".".6. A 11. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés a) és b) pontja a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– olyan üzemeknél, amelyek ezt követően ezen irányelv hatálya alá tartoznak, késedelem nélkül, de minden esetben azt a napot követő egy éven belül, amelyen ezt az irányelvet az érintett üzemre alkalmazni kell, a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint."b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(3) Az illetékes hatóságok kötelezettségeinek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy ezen irányelvben előírt belső vészhelyzeti terveket – az érintett, hosszú távra alvállalkozóként szerződött személyzetet is beleértve – az üzemben dolgozó személyzettel konzultálva dolgozzák ki, és hogy a nyilvánossággal konzultálnak a külső vészhelyzeti tervekről, amikor azokat kidolgozzák és frissítik."c) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(4a) A külső vészhelyzeti tervek tekintetében a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy súlyos veszélyhelyzetek esetén meg kell könnyíteni a fokozott együttműködést a polgári védelmi segítségnyújtás során."7. A 12. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:"A tagállamok biztosítják, hogy a területfelhasználásnál, illetve egyéb ide vonatkozó politikájuknál és e politika végrehajtásánál hosszabb távon figyelembe veszik azt az igényt, hogy megfelelő távolságot tartsanak az irányelv hatálya alá tartozó üzemek és a lakóterületek, a középületek, közterületek, – amennyire lehetséges – fő közlekedési útvonalak, játszóterek valamint a természetvédelmi szempontból különösen érzékeny és értékes területek között illetve, hogy a meglevő üzemeknél figyelembe vegyék a további műszaki intézkedések szükségességét az 5. cikkel összhangban úgy, hogy az ne növelje az embereket érintő kockázatokat."b) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(1a) A Bizottság felkérést kap, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve 2006. december 31-ig dolgozzon ki kockázati adatokat és kockázati forgatókönyveket tartalmazó műszaki adatbázist meghatározó iránymutatásokat az ezen irányelv által szabályozott üzemek és az (1) bekezdésben leírt területek összeegyeztethetőségének értékeléséhez való felhasználáshoz. Ezen adatbázis meghatározása, amennyire lehetséges, figyelembe veszi az illetékes hatóságok által végzett értékeléseket, az üzemeltetőktől szerzett információkat és minden egyéb vonatkozó információt, úgymint a fejlesztés társadalmi-gazdasági előnyeit és a vészhelyzeti tervek károkat enyhítő hatásait."8. A 13. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) A tagállamok biztosítják, hogy a biztonsági intézkedésekről és a baleset esetén szükséges viselkedésről szóló információkat rendszeresen és a legmegfelelőbb formában – anélkül, hogy azt kérniük kellene – minden olyan személy és minden olyan közintézmény (úgymint iskolák és kórházak) részére rendelkezésre bocsássák, amelyeket valószínűleg érinthet egy, a 9. cikkben szabályozott üzemből eredő súlyos baleset."b) A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(6) A 9. cikk rendelkezéseinek hatálya alá tartozó üzemek esetében a tagállamok biztosítják azt, hogy a veszélyes anyagoknak a 9. cikk (2) bekezdése szerint megadott jegyzéke e cikk (4) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel a nyilvánosság számára elérhető legyen."9. A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(1a) Ezen irányelv által szabályozott üzemek esetében a tagállamok legalább a következőkről tájékoztatják a Bizottságot:a) az üzemeltető neve vagy kereskedelmi neve, és az érintett üzem teljes címe, ésb) az üzem tevékenysége vagy tevékenységei.A Bizottság egy olyan adatbázist hoz létre és tart naprakész állapotban, amely a tagállamok által szolgáltatott információkat tartalmazza. Az adatbázishoz való hozzáférés a Bizottság által meghatalmazott személyeknek vagy a tagállamok illetékes hatóságainak megengedett."10. Az I. melléklet a mellékletben meghatározottak szerint módosul.11. A II. melléklet IV. pontjának B. része helyébe a következő szöveg lép:"B. Azonosított súlyos balesetek következményei mértékének és súlyosságának értékelése, beleértve térképeket, képeket vagy adott esetben egyenértékű leírásokat, amelyek azokat a területeket mutatják, amelyeket az üzemből eredő ilyen balesetek valószínűleg érintenek, a 13. cikk (4) bekezdésének és a 20. cikk rendelkezéseire is figyelemmel."12. A III. melléklet c) pontja a következőképpen módosul:a) az i. pont helyébe a következő szöveg lép:"i. szervezet és személyzet – a súlyos balesetek kezelésébe bevont személyzet szerepe és felelőssége a szervezet minden szintjén. Az ilyen személyzet képzési igényeinek meghatározása és az így meghatározott képzés megszervezése. Az alkalmazottak és az üzemben dolgozó alvállalkozó személyzet részvétele."b) Az v. pont helyébe a következő szöveg lép:"v. Vészhelyzeti tervezés – előre látható vészhelyzetek rendszeres elemzéssel történő azonosítására, az ilyen vészhelyzetekre való reagáláshoz vészhelyzeti tervek készítésére, vizsgálatára és felülvizsgálatára, és az érintett alkalmazottak különleges képzésének biztosítására szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása. Ilyen képzésben részesül az üzemben dolgozó teljes személyzet, beleértve az érintett alvállalkozó személyzetet is."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2005. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. december 16-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökG. Alemanno[1] HL C 75. E, 2002.3.26., 357. o. és HL C 20. E, 2003.1.28., 255. o.[2] HL C 149., 2002.6.21., 13. o.[3] A 2002. július 3-i európai parlamenti vélemény (HL C 271. E, 2003.11.12., 315. o.), a 2003. február 20-i tanácsi közös álláspont (HL C 102. E., 2003.4.29.,1. o.) és a 2003. június 19-i európai parlamenti vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A 2003. november 19-i európai parlamenti jogalkotói állásfoglalás (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2003. december 1-i tanács határozat.[4] HL L 10., 1997.1.14., 13. o.[5] HL C 65. E, 2002.3.14., 382. o.[6] HL L 297., 2001.11.15., 7. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 96/82/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:1. A bevezetés a következő pontokkal egészül ki:"6. Ezen irányelv alkalmazásában a gáz bármely olyan anyag, amelynek abszolút gőznyomása 20 oC hőmérsékleten legalább 101,3 kPa.7. Ezen irányelv alkalmazásában a folyadék olyan anyag, amely nem gázként került meghatározásra és amely 20 oC hőmérsékleten és 101,3 kPa normálnyomáson nem szilárd halmazállapotú."2. Az 1. rész táblázatában:a) Az"Ammónium-nitráttal"kapcsolatos bejegyzéseket a következők váltják fel:"Ammónium-nitrát (lásd az 1. megjegyzést) | 5000 | 10000 |Ammónium-nitrát (lásd a 2. megjegyzést) | 1250 | 5000 |Ammónium-nitrát (lásd a 3. megjegyzést) | 350 | 2500 |Ammónium-nitrát (lásd a 4. megjegyzést) | 10 | 50" |b) Az"Ammónium-nitráttal"kapcsolatos bejegyzések után a táblázat a következő bejegyezésekkel egészül ki:"Kálium-nitrát (lásd az 5. megjegyzést) | 5000 | 10000 |Kálium-nitrát (lásd a 6. megjegyzést) | 1250 | 5000" |c) "A következő KARCINOGÉN ANYAGOK"bejegyzést a következő váltja fel:"A következő KARCINOGÉN ANYAGOK 5 tömegszázalék feletti koncentrációban: 4-aminobifenil és/vagy sói, benzo-triklorid, benzidin és/vagy sói, bis (klór-metil) éter, klór-metil metil-éter, 1,2-dibróm-etán, dietil-szulfát, dimetil-szulfát, dimetil-karbamoil-klorid, 1,2-dibróm-3-klórpropán, 1,2-dimetil-hidrazin, dimetil-nitrozamin, hexametil-foszfor-triamid, hidrazin, 2-naftalamin és/vagy sói, 4-nitrodifenil, és 1,3-propánszulton | 0,5 | 2" |d) A"Motorbenzin és egyéb petroléter"bejegyzést a következő szöveg váltja fel:"Kőolajtermékek: a)Motorbenzin és naftab)kerozinok (sugárhajtómű-üzemanyagot is beleértve)c)gázolajok (a diesel üzemanyagot, a háztartási fűtőolajokat és a gázolajkeverékeket is beleértve) | 2500 | 25000" |e) i. Az 1. és 2. megjegyzést a következő szöveg váltja fel:"1. Ammónium-nitrát 5000/ 10000): önfenntartó lebomlásra képes műtrágyákEzt olyan ammónium-nitrát alapú vegyületekre/összetett műtrágyákra (ammónium-nitrátot foszfátokkal és/vagy kálisókkal együtt tartalmazó vegyületekre/összetett műtrágyákra) kell alkalmazni, amelyekben a nitrogéntartalom az ammónium-nitrát következtében- 15,751 és 24,52 tömegszázalék között van, és vagy legfeljebb 0,4 % teljes éghető/szerves anyaggal, vagy olyan anyagokkal együtt van jelen, amelyek megfelelnek a 80/876/EGK irányelv II. melléklete követelményeinek,- legfeljebb 15,753 tömegszázalék és korlátlan éghető anyagokkal együtt van jelen,és amelyek képesek önfenntartó lebomlásra az ENSZ teknővizsgálat szerint (lásd United Nations Recommendations on the Transport of Dangerous Goods: Manual of Tests and Criteria, Part III, subsection 38.2).2. Ammónium-nitrát ( 1250/ 5000): műtrágya minőségbenEzt olyan ammónium-nitrát alapú műtrágyákra és ammónium-nitrát alapú vegyületekre/összetett műtrágyákra kell alkalmazni, amelyekben a nitrogéntartalom az ammónium-nitrát következtében- 24,5 tömegszázaléknál nagyobb, kivéve az ammónium-nitrátot tartalmazó dolomitos, mészköves és/vagy kalcium-karbonátos, legalább 90 %-os tisztaságú keverékeket,- 15,75 tömegszázaléknál nagyobb ammónium-nitrát és ammónium-szulfát keverékeknél,- 284 tömegszázaléknál nagyobb ammónium-nitrátot tartalmazó dolomitos, mészköves és/vagy kalcium-karbonátos, legalább 90 %-os tisztaságú keverékeknél,és amelyek megfelelnek a 80/876/EGK irányelv II. melléklete követelményeinek.3. Ammónium nitrát (350/2 500): műszaki minőségbenEz a következőkre alkalmazandó:- ammónium-nitrátra és ammónium-nitrát készítményekre, amelyekben a nitrogén tartalom az ammónium-nitrát következtében- 24,5 és 28 tömegszázalék közötti, és amelyek legfeljebb 0,4 % éghető anyagot tartalmaznak,- 28 tömegszázaléknál nagyobb, és amelyek legfeljebb 0,2 % éghető anyagot tartalmaznak,- vizes ammónium-nitrát oldatokra, amelyekben az ammónium-nitrát koncentrációja 80 tömegszázaléknál nagyobb.4. Ammónium-nitrát (10/50): "off-specs" anyag és a robbanási vizsgálatnak nem megfelelő anyagokEz a következőkre alkalmazandó:- az előállítási folyamat során visszautasított anyagra, valamint ammónium-nitrátra és ammónium-nitrát készítményekre, tiszta ammónium-nitrát alapú műtrágyákra és az 1. és 2. megjegyzésben említett ammónium-nitrát alapú vegyületre/összetett műtrágyákra, amelyeket újramunkálásra, újrafeldolgozásra, vagy biztonságos felhasználás érdekében történő kezelésre a végfelhasználótól visszavisznek vagy visszavittek egy gyártóhoz, egy ideiglenes tárolóhoz vagy újrafeldolgozó üzemhez, mert többé nem felelnek meg a 2. és 3. megjegyzés előírásainak;- az 1. megjegyzés első francia bekezdésében és a 2. megjegyzésben említett műtrágyákra, amelyek már nem felelnek meg a 80/876/EGK irányelv II. melléklete követelményeinek.5. Kálium-nitrát (5000/10000): összetett kálium-nitrát alapú, darabos/granulált formájú kálium-nitrátból álló műtrágyák.6. Kálium-nitrát (1250/5000): összetett kálium-nitrát alapú, kristályos formájú kálium-nitrátból álló műtrágyák."ii. A poliklór-dibenzo-furánokra és poliklór-dibenzo-dioxinokra vonatkozó megjegyzés lesz a 7. megjegyzés.iii. A"Rokon vegyületek nemzetközi toxicitás egyenérték együtthatói (ITEF) (a NATO/CCMS kompatibilitáshoz)"című táblázat alatt a következő lábjegyzetek jelennek meg:"1 amónium-nitrátból származó 15,75 tömegszázalék nitrogéntartalom megfelel 45 % ammónium-nitrátnak.2 ammónium-nitrátból származó 24,5 tömegszázalék nitrogéntartalom megfelel 70 % ammónium-nitrátnak.3 ammónium-nitrátból származó 15,75 tömegszázalék nitrogéntartalom megfelel 45 % ammónium-nitrátnak.4 ammónium-nitrátból származó 28 tömegszázalék nitrogéntartalom megfelel 80 % ammónium-nitrátnak."3. A 2. részben:a) a 4. és 5. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:"4.ROBBANÁSVESZÉLYES (lásd a 2. megjegyzést)amennyiben az anyag, a készítmény vagy cikk az UN/ADR 1.4. osztályba tartozik. | 50 | 200 |5.ROBBANÁSVESZÉLYES (lásd a 2. megjegyzést)amennyiben az anyag, készítmény vagy cikk a következők bármelyikébe tartozik: UN/ADR 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. vagy 1.6. osztály vagy az R2 vagy R3 R-mondat. | 10 | 50" |b) A 9. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:"9.A KÖRNYEZETRE VESZÉLYES R-mondatok:i.R 50: "Nagyon mérgező a vízi szervezetekre" (beleértve az R50/53-at is) | 100 | 200 |ii.R 51/53: "Mérgező a vízi szervezetekre; vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat". | 200 | 500" |c) A megjegyzésekben:i. Az 1. megjegyzést a következő szöveg váltja fel:"1. Az anyagok és készítmények osztályozása a következő irányelvek és azoknak a műszaki fejlődéshez történő jelenlegi hozzáigazítása szerint történik:A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv1.A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv2.Olyan anyagok és készítmények esetében, amelyeket nem osztályoztak veszélyes anyagként a fenti irányelvek valamelyike szerint (például hulladék), de amelyek mindazonáltal jelen vannak vagy valószínűleg jelen vannak egy üzemben és amelyek az üzemben megállapított feltételek mellett a súlyos balesetek potenciális lehetősége szempontjából egyenértékű tulajdonságokkal rendelkeznek vagy valószínűleg ilyen tulajdonságokkal rendelkezhetnek, az ideiglenes osztályozási eljárást kell alkalmazni a megfelelő irányelv vonatkozó cikke szerint.Több besorolást is lehetővé tevő tulajdonságokkal rendelkező anyagok és készítmények esetében ezen irányelv alkalmazásában a legalacsonyabb küszöbmennyiségeket kell alkalmazni. Azonban a 4. megjegyzésben előírt szabály alkalmazásához a használt küszöbmennyiség mindig a kérdéses besorolásnak megfelelő küszöbmennyiség.Ezen irányelv alkalmazásában a Bizottság kidolgozza és naprakész állapotban tartja azoknak az anyagoknak a jegyzékét, amelyeket egy harmonizált határozottal a 67/548/EGK irányelvvel összhangban a fenti kategóriákba soroltak."ii. A 2. megjegyzést a következő szöveg váltja fel:"2. A "robbanásveszélyes":- az az anyag vagy készítmény, amely ütés, súrlódás, tűz vagy más gyújtóforrások következtében robbanás kockázatát okozza (R2 R-mondat),- az az anyag vagy készítmény, amely ütés, súrlódás, tűz vagy más gyújtóforrások következtében rendkívüli mértékben növeli a robbanásveszélyt (R3 R-mondat), vagy- a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelvvel átültetett, módosított a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló, 1957. szeptember 30-án megkötött európai megállapodás (UN/ADR) 1. osztályába tartozó anyag, készítmény vagy cikk3.E fogalommeghatározásba tartoznak a pirotechnikai anyagok, amelyek ezen irányelv alkalmazásában olyan anyagok (vagy anyagok keveréke), amelyeket hő, fény, hang, gáz vagy füst vagy e hatások kombinációjának önfenntartó exoterm kémiai reakciók általi előidézésére terveztek. Amennyiben egy anyagot vagy készítményt az UN/ADR és az R2 vagy R3 R-mondat szerint egyaránt besorolnak, akkor az UN/ADR szerinti besorolást kell elsőbbségben részesíteni az R-mondatokkal szemben.Az 1. osztályba sorolt anyagok és tárgyak az 1.1.–1.6. alosztályok egyikébe vannak besorolva az UN/ADR osztályozási rendszer szerint. A kérdéses alosztályok a következők:1.1. : alosztály: "Olyan anyagok és tárgyak, amelyeknél fennáll a teljes tömeg felrobbanásának veszélye. (A teljes tömeg felrobbanása olyan robbanás, ami gyakorlatilag egyidejűleg csaknem az egész rakományt érinti.)"1.2. : alosztály: "Olyan anyagok és tárgyak, amelyek a kivetés veszélyével járnak, de az egész tömeg felrobbanásának veszélyével nem."1.3. "alosztály : Olyan anyagok és tárgyak, amelyek tűzveszélyesek továbbá robbanás és/vagy kivetés csekély veszélyével járnak, de az egész tömeg felrobbanásának veszélye nélkül,a) így azok az anyagok, amelyek égése jelentős sugárzó hőt eredményez; vagyb) amelyek egymásután úgy égnek el, hogy csak kismértékű robbanással és/vagy kivetéssel járnak."1.4. : alosztály: "Olyan anyagok és tárgyak, amelyek csak csekély robbanásveszélyt jelentenek szállítás közbeni meggyulladásuk vagy beindulásuk esetén. A hatások lényegében a csomagra korlátozódnak, és általában nem várható nagyobb méretű repeszdarabok keletkezése vagy a repeszdarabok nagyobb távolságra való szétrepülése. Kívülről ható tűz nem vonja maga után a csomag teljes tartalmának gyakorlatilag azonnali felrobbanását."1.5. : alosztály: "Kevéssé érzékeny, tömegrobbanás veszélyével járó anyagok, amelyek kevésbé érzékenysége olyan mértékű, hogy rendes szállítási körülmények között beindulásuk vagy égésük robbanásba való alakulásának valószínűsége rendkívül csekély. Minimális követelmény, hogy külső tűz hatásának vizsgálata során nem robbanhatnak fel."1.6. : alosztály: "Rendkívül kevéssé érzékeny tárgyak, amelyeknél nem áll fenn a teljes tömeg felrobbanásának veszélye. Az ilyen tárgyak csak rendkívül érzéketlen robbanóanyagokat tartalmaznak, és bizonyítottan elhanyagolható a véletlen beindulásuk vagy átterjedésük veszélye."E fogalommeghatározás magába foglalja a tárgyakban található robbanásveszélyes vagy pirotechnikai anyagokat, illetőleg készítményeket is. Robbanásveszélyes vagy pirotechnikai anyagokat, illetőleg készítményeket tartalmazó tárgyak esetében, amennyiben a tárgyakban található anyag vagy készítmény mennyisége ismert, akkor azt a mennyiséget kell ezen irányelv alkalmazása céljából figyelembe venni. Amennyiben nem ismert a mennyiség, akkor ezen irányelv alkalmazásában az egész cikket kell robbanásveszélyesként kezelni."iii. A 3. b) 1. megjegyzésben a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"– 55 oC-nál kisebb lobbanáspontú anyagok és készítmények, amelyek nyomás alatt folyadékok maradnak amennyiben sajátos kezelési körülmények, mint például nagy nyomás és magas hőmérséklet, súlyos baleset veszélyét okozhatják;"iv. A 3. c) 2. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:"2. olyan gázok, amelyek levegővel való érintkezés esetén környezeti hőmérsékleten és nyomáson gyúlékonyak (R12-mondat, második francia bekezdés), és amelyek gáz vagy szuperkritikus állapotban vannak, és"v. A 3.c) 3. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:"3. forráspontjuk fölötti hőmérsékleten tartott kismértékben tűzveszélyes vagy tűzveszélyes folyékony anyagok és készítmények."vi. A 4. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:"4. Amennyiben valamely üzemben önmagában egyetlen anyag vagy készítmény jelenlevő mennyisége sem haladja meg, illetőleg nem éri el a megfelelő küszöbmennyiséget, akkor a következő szabályt kell alkalmazni annak megállapításához, hogy az adott üzemre a jelen irányelv megfelelő előírásai vonatkoznak-e:Az irányelvet alkalmazni kell, ha az összeg:q1/QU1 + q2/QU2 + q3/QU3 + q4/QU4 + q5/QU5 +… nagyobb vagy egyenlő 1,ahol qx = az e melléklet 1. vagy 2. részében felsorolt x veszélyes anyag (vagy veszélyesanyag-kategória) mennyisége,és QUx = az anyagra, illetőleg kategóriára vonatkozó küszöbmennyiség az 1., illetőleg 2. rész 3. oszlopából.Az irányelvet a 9., 11. és 13. cikk kivételével alkalmazni kell, ha az összeg:q1/QL1 + q2/QL2 + q3/QL3 + q4/QL4 + q5/QL5 +… nagyobb vagy egyenlő 1,ahol qx = az e melléklet 1. vagy 2. részében felsorolt x veszélyes anyag (vagy veszélyesanyag-kategória) mennyisége,és QAx = az anyagra, illetőleg kategóriára vonatkozó küszöbmennyiség az 1. vagy 2. rész 2. oszlopából.E szabályt a toxicitás, a tűzveszélyesség és az ökotoxicitás együttes veszélyeinek értékeléséhez kell alkalmazni. Ennél fogva a szabályt háromszor kell alkalmazni:a) az 1. részben megnevezett és mérgezőként vagy nagyon mérgezőként osztályozott anyagok és készítmények, valamint az 1. és 2. kategóriába sorolt anyagok és készítmények összegzésekor;b) az 1. részben megnevezett és oxidálóként, robbanásveszélyesként, kismértékben tűzveszélyesként, tűzveszélyesként vagy fokozottan tűzveszélyesként osztályozott anyagok és készítmények, valamint a 3., 4., 5., 6., 7a., 7b. vagy 8. kategóriába sorolt anyagok és készítmények összegzésekor;c) az 1. részben megnevezett és a környezetre veszélyesként [R50 (beleértve az R50/53-t) vagy R51/53] osztályozott anyagok és készítmények, valamint a 9.i. és 9.ii. kategóriába sorolt anyagok és készítmények összegzésekor;Ezen irányelv megfelelő rendelkezéseit kell alkalmazni, ha az a), b) vagy c) szerinti összegek bármelyike nagyobb vagy egyenlő, mint 1."vii. A megjegyzések végén a következő lábjegyzetek jelennek meg:"1 HL L 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.2 HL L 200., 1999.7.30., 1. o. A legutóbb a 2001/60/EK bizottsági irányelvvel (HL L 226., 2001.8.22., 5. o.) módosított irányelv.3 HL L 319., 1994.12.12., 7. o. A legutóbb a 2003/28/EK bizottsági irányelvvel (HL L 90., 2003.4.8., 45. o.) módosított irányelv."--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/18/EK irányelve (2000. április 17.) a veszélyes áruk közúti, vasúti vagy belvízi szállításánál alkalmazandó biztonsági tanácsadók vizsgájának minimumkövetelményeiről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0018

Hivatalos Lap L 118 , 19/05/2000 o. 0041 - 0043

		Az Európai Parlament és a Tanács 2000/18/EK irányelve(2000. április 17.)a veszélyes áruk közúti, vasúti vagy belvízi szállításánál alkalmazandó biztonsági tanácsadók vizsgájának minimumkövetelményeirőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Régiók Bizottságával történt konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak [3] megfelelően,1) Mivel fontos kérdés a szállítás biztonságának javítása és a környezet védelme, különösen a veszélyes áruk közúti, vasúti és belvízi szállítása terén, csakúgy mint az ilyen közlekedési módok biztonságos működésében az emberi tényező.2) Mivel a veszélyes áruk közúti, vasúti és belvízi szállításánál alkalmazandó biztonsági tanácsadó kinevezéséről és szakmai képesítéséről szóló 1996. június 3-i 96/35/EK tanácsi irányelv [4] értelmében minden olyan vállalkozás, amelynek tevékenysége magában foglalja veszélyes áruk szállítását, valamint az ilyen szállításhoz kapcsolódó be- és kirakodást, köteles egy vagy több biztonsági tanácsadót kinevezni. Az említett irányelv nem tartalmaz részletes rendelkezéseket sem a biztonsági tanácsadók vizsgakövetelményeinek összehangolására, sem a vizsgáztató szervezetekre vonatkozóan.3) Mivel a megfelelő minőség biztosításához, illetve az EK oktatási bizonyítványok kölcsönös elismerésének megkönnyítése céljából a tagállamoknak ki kell dolgozniuk a biztonsági tanácsadók vizsgájának minimumkövetelményeit és a vizsgáztató szervezetekre vonatkozó követelményeket.4) Mivel a biztonsági tanácsadók vizsgájának legalább a 96/35/EK irányelv II. mellékletében felsorolt témákra vonatkozó kérdéseket tartalmazó írásbeli tesztből és egy esettanulmányból kell állnia, amellyel a jelöltek bizonyíthatják, hogy alkalmasak a biztonsági tanácsadói feladatok ellátására.5) Mivel a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azok a jelöltek, akik olyan vállalkozásoknál szándékoznak dolgozni, amelyeknek a tevékenysége csak bizonyos veszélyes árukra szorítkozik, csak az e tevékenységhez kapcsolódó témákból vizsgázzanak. Ebben az esetben az EK oktatási bizonyítványban egyértelműen fel kell tüntetni az érvényesség korlátozását.6) Mivel a vizsgáztató szervezetek által szervezett vizsgákat a tagállamok illetékes hatóságainak jóvá kell hagyniuk. A tagállamoknak a magas színvonalú működés megőrzése céljából meg kell határozniuk a vizsgáztató szervezetekre vonatkozó követelményeket. A vizsgáztató szervezeteknek szakmailag hozzáértőnek, megbízhatónak és függetlennek kell lenniük.7) Mivel a tagállamoknak kölcsönösen segíteniük kell egymást ennek az irányelvnek a végrehajtásában,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETHatály és fogalommeghatározások1. cikk(1) Ez az irányelv a 96/35/EK irányelvben előírt, veszélyesáru-szállítási biztonsági tanácsadók EK oktatási bizonyítványának megszerzéséhez szükséges vizsga minimumkövetelményeit rögzíti.(2) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a veszélyesáru-szállítási biztonsági tanácsadók vizsgáztatása megfeleljen e minimumkövetelményeknek.2. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) a "veszélyesáru-szállítási biztonsági tanácsadó", a továbbiakban: "tanácsadó" a 96/35/EK irányelv 2. cikke b) pontjában meghatározott személy;b) a "veszélyes áruk" a 94/55/EK irányelv [5] 2. cikkében és a 96/49/EK irányelv [6] 2. cikkében meghatározott áruk;c) a "vállalkozás" a 96/35/EK irányelv 2. cikke a) pontjában meghatározott vállalkozás;d) a "vizsga" a 96/35/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott vizsga;e) a "vizsgáztató szervezet" a tagállamok illetékes hatóságai által a vizsga lebonyolítására kijelölt szervezet;f) az "EK bizonyítvány" a 96/35/EK irányelv III. mellékletében szereplő mintának megfelelően kiállított bizonyítvány.II. FEJEZETVizsga3. cikk(1) Az illetékes hatóság vagy a vizsgáztató szervezet kötelező írásbeli vizsgát szervez, amelyet szóbeli vizsgával egészíthet ki annak ellenőrzésére, hogy a jelölt az EK bizonyítvány megszerzése céljából rendelkezik-e a tanácsadói feladatok ellátásához szükséges szintű tudással.(2) A kötelező vizsga az arra a közlekedési módra (vagy közlekedési módokra) összeállított írásbeli tesztből áll, amelyre (vagy amelyekre) az EK bizonyítványt kiadják.(3) a) A jelölt kap egy kérdőívet. Ez legalább 20 olyan kiegészítendő kérdést tartalmaz, amelyek a 96/35/EK irányelv 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően legalább az említett irányelv II. mellékletében felsorolt témákra terjednek ki. Mindemellett feleletválasztós kérdések is feltehetők. Ebben az esetben két feleletválasztós kérdés egyenértékű egy kiegészítendő kérdéssel.A témák között az érintett közlekedési mód kellő figyelembevételével a következő tárgykörökre kell különös figyelmet fordítani:- általános megelőzési és biztonsági intézkedések,- a veszélyes áruk osztályozása (besorolása),- általános csomagolási követelmények, beleértve a tartányokra, a tankkonténerekre és a vasúti tartálykocsikra vonatkozó követelményeket,- a veszély jelölése és a veszélyességi bárcák,- a fuvarokmányban szereplő bejegyzések,- árukezelés és rakodás,- a személyzet szakképzése,- a járműokmányok és bizonyítványok,- írásbeli (biztonsági) utasítások,- a szállítóeszközökre és felszerelésükre vonatkozó követelmények.b) A jelöltek a 96/35/EK irányelv I. mellékletében foglaltakra vonatkozó esettanulmányt készítenek annak bizonyítására, hogy alkalmasak a tanácsadói feladatok ellátására.c) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azok a jelöltek, akik olyan vállalkozásoknál szándékoznak dolgozni, amelyeknek a tevékenysége csak bizonyos veszélyes áruk szállítására szorítkozik, csak a 96/35/EK irányelv II. melléklete szerinti, e tevékenységgel kapcsolatos témákból vizsgázzanak.Ezek az árufajták a következők:- 1. osztály anyagai (robbanóanyagok és -tárgyak),- 2. osztály anyagai (gázok),- 7. osztály anyagai (radioaktív anyagok),- a 3., a 4.1., a 4.2., a 4.3., az 5.1., az 5.2., a 6.1., a 6.2., a 8. és a 9. osztály anyagai (szilárd és folyékony anyagok),- az 1202, az 1203 és az 1223 azonosító számú (UN számú) anyagok (ásványolajtermékek).Az EK bizonyítvány rovataiban egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a bizonyítvány csak azokra az e bekezdésben hivatkozott veszélyes árufajtákra érvényes, amelyekre vonatkozóan a tanácsadó az a) és b) pont szerinti követelményeknek megfelelően vizsgát tett.(4) Az illetékes hatóság vagy a vizsgáztató szervezet fokozatosan állítja össze a vizsgakérdések gyűjteményét.III. FEJEZETA vizsgáztató szervezetekre vonatkozó követelmények4. cikk(1) Amennyiben a tagállamok nem közvetlenül gondoskodnak a vizsga megszervezéséről, vizsgáztató szervezeteket jelölnek ki a következő követelmények alapján:a) a vizsgáztató szervezet szakmai alkalmassága;b) a vizsga lebonyolításának a vizsgáztató szervezet által javasolt részletes leírása;c) a vizsgáztatás pártatlanságának biztosítására tett intézkedések;d) a szervezet függetlensége a tanácsadót alkalmazó természetes vagy jogi személyektől.(2) A jóváhagyott vizsgáztató szervezet kinevezése írásban történik. A kinevezés korlátozott időtartamra is szólhat.5. cikkA tagállamok kölcsönösen segítik egymást ennek az irányelvnek a végrehajtásában.A tagállamok rendszeresen átadják a Bizottságnak a 3. cikk (4) bekezdésében említett kérdésgyűjteményt. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.IV. FEJEZETZáró rendelkezések6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől számított három hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával kell ilyen hivatkozást fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.7. cikkEz az irányelv az Európai KözösségekHivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba.8. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2000. április 17-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökL. Capoulas Santos[1] HL C 148., 1998.5.14., 21. o. és HL C 52., 1999.2.23., 16. o.[2] HL C 407., 1998.12.28., 118. o.[3] Az Európai Parlament 1998. október 20-i, 1999. szeptember 16-án megerősített véleménye (HL C 341., 1998.11.9., 29. o.), a Tanács 1999. március 29-i közös álláspontja (HL C 36., 2000.2.8., 1. o.) és az Európai Parlament 2000. január 18-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2000. március 28-i határozata.[4] HL L 145., 1996.6.19., 10. o.[5] A tagállamok veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelv (HL L 319., 1994.12.12., 7. o.). A Bizottság 96/86/EK irányelvével módosított irányelv (HL L 335., 1996.12.24., 43. o. és HL L 251., 1997.9.15., 1. o.).[6] A tagállamok veszélyes áruk vasúti szállítására vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló 1996. július 23-i 96/49/EK tanácsi irányelv (HL L 235., 1996.9.17., 25. o.). A Bizottság 96/87/EK irányelvével módosított irányelv (HL L 335., 1996.12.24., 45. o.).--------------------------------------------------