title: Az Európai Parlament és a Tanács 2006/116/EK irányelve ( 2006. december 12. ) a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről (kodifikált változat)

text:
               27.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 372/12

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/116/EK IRÁNYELVE

   (2006. december 12.)
   a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről
   (kodifikált változat)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, 55. és 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejének összehangolásáról szóló, 1993. október 29-i 93/98/EGK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               Az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény, valamint az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló Római Egyezmény csak a védelmi idő minimumát írja elő és a szerződő felekre bízza, hogy a szóban forgó jogoknak hosszabb védelmi időt biztosítsanak. Egyes tagállamok éltek ezen lehetőséggel. Egyes tagállamok ugyanakkor még nem csatlakoztak a Római Egyezményhez.

               (3)

               Ennek következtében olyan különbségek vannak a szerzői jog és a szomszédos jogok védelmi idejét szabályozó nemzeti jogszabályok között, amelyek gátolhatják az áruk és szolgáltatások szabad mozgását, valamint a közös piaci szabad verseny torzulását eredményezhetik. Mivel a belső piac zavartalan működése érdekében harmonizálni kell a tagállamok jogszabályait, hogy a Közösségen belül egységes védelmi idő érvényesüljön.

               (4)

               A harmonizáció nem szorítkozhat csak magára a védelmi időre, hanem vonatkoznia kell annak egyes részletszabályaira, így például számításának kezdő időpontjára is.

               (5)

               Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a Berni Egyezmény 14bis. cikke (2) bekezdése b), c) és d) pontjának, valamint (3) bekezdésének tagállamok általi alkalmazását.

               (6)

               A Berni Egyezményben megállapított, a szerző halálától számított 50 éves legrövidebb védelmi idő azt a célt szolgálta, hogy a szerző és leszármazottainak első két generációja számára biztosítson védelmet. A Közösségben meghosszabbodott átlagos várható életkor miatt ez a védelmi idő már nem elegendő ahhoz, hogy két generációt lefedjen.

               (7)

               Egyes tagállamok a szerző halálát követő 50 éves védelmi időnél hosszabb védelmet nyújtottak, hogy a két világháború által a művek felhasználására gyakorolt hatásokat ellensúlyozzák.

               (8)

               A szomszédos jogok védelmére egyes tagállamok a jogszerű nyilvánosságra hozataltól vagy a jogszerű nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 éves védelmi időt vezettek be.

               (9)

               A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) égisze alatt 1996 decemberében megtartott diplomáciai konferencia elfogadta az előadásokról és hangfelvételekről szóló WIPO szerződést, amelynek tárgya az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók jogainak védelme. Ez a szerződés fontos lépést jelent a szomszédos jogok nemzetközi védelmének aktualizálása terén.

               (10)

               A szerzett jogok védelme azon általános jogelvek közé tartozik, amelyeket a Közösség jogrendje véd. Ennélfogva a szerzői jog és a szomszédos jogok közösségi jog által megállapított védelmi ideje nem vezethet azon jogok csorbításához, amelyeket a jogosultak a Közösségben a 93/98/EGK irányelv hatálybalépése előtt élveztek. Annak érdekében, hogy az átmeneti rendelkezések hatásait a lehető legkisebbre lehessen szorítani, valamint a belső piac megfelelő működése érdekében, e védelmi idők hosszú időtartamot kell, hogy magukban foglaljanak.

               (11)

               A szerzői és szomszédos jogokat magas szintű védelemben kell részesíteni, mivel e jogok a szellemi alkotás alapját képezik. E jogok védelme szintén biztosítja a kreativitás fenntartását és fejlődését a szerzők, a kulturális ipar, a fogyasztók és az egész társadalom javára.

               (12)

               A magas szintű védelem létrehozása érdekében, amely egyszerre felel meg a belső piac igényeinek, és annak a követelménynek, hogy az irodalmi és művészeti alkotás Közösségen belüli harmonikus fejlődését elősegítő jogi környezet jöjjön létre, a szerzői jog védelmi idejét a következő időtartamok szerint kell harmonizálni: a szerző halálát követő 70 év, illetve a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalát követő 70 év, a szomszédos jogok esetében pedig a védelmi idő kezdő időpontjának tekintendő eseménytől számított 50 év.

               (13)

               A gyűjteményeket a Berni Egyezmény 2. cikkének (5) bekezdése védelemben részesíti, ha azok tartalmuk kiválasztása és elrendezése folytán szellemi alkotásnak minősülnek. Ezek a művek e jellegüknél fogva részesülnek védelemben, a gyűjtemény részét képező egyes művek szerzőit megillető jogok sérelme nélkül. Ennek következtében különleges védelmi idő érvényesülhet a gyűjteményekbe foglalt művek tekintetében.

               (14)

               Minden esetben, amikor egy vagy több természetes személyt jelölnek meg szerzőként, a védelmi időt a haláluktól kezdődően kell számítani. A teljes művön vagy annak egy részén fennálló szerzőség kérdése olyan ténykérdés, amelyről adott esetben a nemzeti bíróságoknak kell dönteniük.

               (15)

               A védelmi időt a Berni Egyezménynek és a Római Egyezménynek megfelelően az azt megalapozó eseményt követő év januárjának első napjától kell számítani.

               (16)

               A fényképek a tagállamokban eltérő védelemben részesülnek. A Berni Egyezmény értelmében a fényképet akkor kell eredetinek tekinteni, ha a szerző saját szellemi alkotása, amely személyiségét tükrözi, és ezen felül a védelem nem függhet egyéb kritériumtól, úgy mint értéktől vagy céltól. Az egyéb fényképek védelmét a nemzeti jogszabályok szabályozhatják.

               (17)

               A szomszédos jogok védelmi idejére vonatkozó különbségek elkerülése végett a védelmi idő Közösségen belüli számításához a védelmi idő kezdő időpontját egységesen kell meghatározni. A védelmi idő számításánál az előadást, rögzítést, az átvitelt, a jogszerű nyilvánosságra hozatalt és a jogszerű nyilvánossághoz közvetítést, azaz a szomszédos jogok tárgyának személyek részére bármely módon történő hozzáférhetővé tételét kell figyelembe venni, tekintet nélkül arra az országra, ahol a szóban forgó előadás, rögzítés, átvitel, jogszerű nyilvánosságra hozatal vagy jogszerű nyilvánossághoz közvetítés történt.

               (18)

               A műsorsugárzó szervezetek jogai a műsoraik tekintetében – függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik – nem lehetnek időben korlátlanok. Ennek következtében szükséges, hogy a védelmi időt csak a műsor első közvetítésétől számítsák. E rendelkezés célja az, hogy megakadályozza egy új védelmi idő kezdetét abban az esetben, amikor a sugárzás egy korábbival azonos.

               (19)

               A tagállamoknak jogukban áll fenntartani vagy bevezetni egyéb szomszédos jogokat, különösen kritikai és tudományos kiadások tekintetében. Az átláthatóság közösségi szintű biztosítása érdekében az új szomszédos jogot bevezető tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot.

               (20)

               Le kell szögezni, hogy az ezen irányelv nem terjed ki a személyhez fűződő jogokra.

               (21)

               Azon művek tekintetében, amelyeknek a Berni Egyezmény értelmében vett származási országa harmadik ország, és amelyeknek szerzője nem közösségi állampolgár, a védelmi idők összehasonlítása szükséges, feltéve, hogy a Közösségben biztosított védelmi idő nem haladja meg az ebben az irányelvben rögzített időtartamot.

               (22)

               Az ezen irányelvben a szomszédos jogokra megállapított védelmi időt olyan jogosultak esetében is alkalmazni kell, akik nem a Közösség valamely tagállamának állampolgárai, de valamely nemzetközi egyezmény értelmében védelmet élveznek. Ugyanakkor az irányelv szerinti védelmi idő nem haladhatja meg a jogosult állampolgársága szerinti országban biztosított védelmi időt.

               (23)

               A védelmi idők összehasonlítására vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem vezethet ahhoz, hogy a tagállamok összeütközésbe kerüljenek nemzetközi kötelezettségeikkel.

               (24)

               A tagállamoknak továbbra is jogában áll a védelem alatt álló művek és egyéb teljesítmények felhasználásáról szóló olyan szerződések értelmezésére, alkalmazására és további végrehajtására vonatkozó rendelkezések elfogadása, amelyeket a védelmi idő ezen irányelvből fakadó meghosszabbítása előtt kötöttek.

               (25)

               A szerzett jogok és jogos elvárások védelme a Közösség jogrendjének részét képezik. A tagállamok rendelkezhetnek különösen úgy, hogy az ezen irányelv értelmében feléledő szerzői és szomszédos jogok bizonyos feltételek esetén nem kötelezik díjfizetésre azokat, akik a műveket jóhiszeműen hasznosították, amikor azok közkincsnek minősültek.

               (26)

               Ez az irányelv nem érinti az irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó, az I. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A szerzői jogok védelmi ideje
   (1)   A Berni Egyezmény 2. cikke értelmében vett irodalmi és művészeti művek a szerző életében és a halálától számított 70 éven át részesülnek szerzői jogi védelemben, attól az időponttól függetlenül, amikor a művet jogszerűen nyilvánosságra hozták.
   (2)   Amennyiben egy művön fennálló szerzői jog több szerzőtársat illet, az (1) bekezdésben meghatározott védelmi időt az utoljára elhunyt szerző halálától kell számítani.
   (3)   A név nélkül vagy felvett néven szerzett művek esetében a védelmi idő a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalát követő 70 évig tart. Ha azonban a szerző által felvett név semmi kétséget nem hagy a szerző személyazonossága felől, vagy ha a szerző az első mondatban meghatározott idő alatt felfedi személyazonosságát, a védelmi időt az (1) bekezdés szerint kell számítani.
   (4)   Amennyiben valamely tagállam különleges szerzői jogi rendelkezéseket alkalmaz együttesen létrehozott művek tekintetében, vagy a jogosultnak minősülő jogi személyek tekintetében, a védelmi időt a (3) bekezdés szerint kell számítani, kivéve, ha a művet megalkotó természetes személyeket a mű nyilvánosságra hozott változatában e minőségükben tüntették fel. E bekezdés nem érinti azon feltüntetett szerzők jogait, akiknek azonosítható hozzájárulásait e művek tartalmazzák; e hozzájárulások tekintetében az (1) vagy (2) bekezdést kell alkalmazni.
   (5)   A több kötetben, részben, folytatásban, számban vagy fejezetben nyilvánosságra hozott művek tekintetében, amelyek védelmi ideje a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalakor kezdődik, a védelmi időt részenként külön-külön kell számítani.
   (6)   Azon művek esetén, amelyek védelmi ideje nem a szerző vagy szerzők halálától számítandó, és amelyeket a megalkotásuktól számított 70 éven belül nem hoztak jogszerűen nyilvánosságra, a védelem megszűnik.
   2. cikk
   Filmalkotások és audiovizuális művek
   (1)   A filmalkotás és az audiovizuális mű szerzőjének vagy egyik szerzőjének a mű főrendezőjét kell tekinteni. A tagállamok további személyeket is megjelölhetnek szerzőtársként.
   (2)   A filmalkotások és audiovizuális művek védelmi ideje a következő személyek közül utoljára elhunyt személy halálától számított 70 év, függetlenül attól, hogy azok szerzőtársként vannak-e feltüntetve: a főrendező, a forgatókönyvíró, a dialógus szerzője és a kifejezetten a filmalkotás vagy audiovizuális mű számára írt zene szerzője.
   3. cikk
   A szomszédos jogok védelmi ideje
   (1)   Az előadóművészek jogai az előadás időpontjától számított ötven éven át részesülnek védelemben. Ha azonban az előadás rögzítését ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított ötven év.
   (2)   A hangfelvétel-előállítók jogai az első rögzítéstől számított 50 év elteltével megszűnnek. Ha azonban a hangfelvételt ezen időszakon belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák, az említett jogok az első jogszerű nyilvánosságra hozatal időpontját követő 50 év elteltével szűnnek meg. Amennyiben az első mondatban említett időszakon belül jogszerű nyilvánosságra hozatal nem történt, de a hangfelvételt ezen időszak alatt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették, az említett jogok az első jogszerű nyilvánossághoz közvetítés időpontját követő 50 év elteltével szűnnek meg.
   Amennyiben azonban a hangfelvétel-előállítók jogai a 93/98/EGK irányelvnek az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001/29/EK irányelvvel történő módosítást megelőző szövege szerinti 3. cikkének (2) bekezdése értelmében 2002. december 22-én már nem részesültek védelemben, ez a bekezdés nem jár azzal a hatással, hogy e jogok újra védelemben részesüljenek.
   (3)   A film első rögzítése előállítójának jogai a rögzítéstől számított ötven évig részesülnek védelemben. Ha azonban a filmet ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított ötven év. Ezen irányelv alkalmazásában „film” minden filmalkotás, audiovizuális mű vagy mozgókép, hangkísérettel vagy anélkül.
   (4)   A műsorsugárzó szervezetek jogai az első sugárzástól számított 50 évig részesülnek védelemben, függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik.
   4. cikk
   A korábban még nyilvánosságra nem hozott művek védelme
   Aki a szerzői jogi védelem lejárta után egy nyilvánosságra nem hozott művet először hoz jogszerűen nyilvánosságra, illetve a nyilvánossághoz jogszerűen először közvetít, a szerzőt megillető vagyoni jogokhoz igazodó terjedelmű védelemben részesül. Ezen jogok védelmi ideje attól az időponttól számított huszonöt év, amikor a művet először jogszerűen nyilvánosságra hozták vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették.
   5. cikk
   Kritikai és tudományos kiadások
   A tagállamok közkinccsé vált művek kritikai vagy tudományos kiadását is szerzői jogi védelemben részesíthetik. E jogok védelmi ideje a kiadás első jogszerű nyilvánosságra hozatalától számított legfeljebb 30 év.
   6. cikk
   A fényképek védelme
   A fényképek az 1. cikk alapján részesülnek védelemben, amennyiben abban az értelemben eredetiek, hogy a szerző saját szellemi alkotásának minősülnek. Annak megállapításához, hogy fennállhat-e ilyen védelem, más feltétel nem alkalmazható. A tagállamok más fényképeket is védelemben részesíthetnek.
   7. cikk
   Védelem harmadik országok vonatkozásában
   (1)   Azon művek esetében, amelyeknek a Berni Egyezmény értelmében vett származási országa harmadik ország, és amelyeknek szerzője nem közösségi állampolgár, a tagállamban biztosított védelmi idő legkésőbb a származási ország védelmi idejének megszűnésekor megszűnik, anélkül hogy ez az idő az 1. cikkben meghatározott időt meghaladná.
   (2)   A 3. cikkben foglalt védelmi időt olyan jogosultakra is alkalmazni kell, akik nem a Közösség valamely tagállamának állampolgárai, feltéve, hogy a tagállamok számukra védelmet biztosítanak. A tagállamokban biztosított védelem azonban – a tagállamok nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül – legkésőbb a jogosult állampolgársága szerinti országban biztosított védelem megszűnésének napján megszűnik, és ez az idő nem haladhatja meg a 3. cikkben meghatározott védelmi időt.
   (3)   Azok a tagállamok, amelyek 1993. október 29-én – különösen nemzetközi kötelezettségeikre tekintettel – az (1) és (2) bekezdésben foglalt védelmi időnél hosszabb védelmi időt biztosítottak, fenntarthatják ezt a védelmet a szerzői jogok vagy szomszédos jogok védelmi idejéről szóló nemzetközi megállapodások megkötéséig.
   8. cikk
   A védelmi idő számítása
   Az ebben az irányelvben foglalt védelmi időket az azokat megalapozó eseményt követő év januárjának első napjától kell számítani.
   9. cikk
   A személyhez fűződő jogok
   Ez az irányelv nem érinti a személyhez fűződő jogokról szóló tagállami rendelkezéseket.
   10. cikk
   Időbeli hatály
   (1)   Ha valamely, az ezen irányelvben foglalt védelmi időnél hosszabb védelmi idő egy tagállamban 1995. július 1-jén már megkezdődött, az az érintett tagállamban ennek az irányelvnek a hatására nem rövidül le.
   (2)   Az ezen irányelvben foglalt védelmi időket minden olyan műre vagy teljesítményre alkalmazni kell, amely legalább egy tagállam védelemben részesült az (1) bekezdésben meghatározott időpontban a szerzői jogra vagy a szomszédos jogokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek megfelelően, vagy amely ezen időpontban megfelel [a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelvben] (5) foglalt védelmi feltételeknek.
   (3)   Ez az irányelv nem érinti az (1) bekezdésében foglalt időpontot megelőzően végzett felhasználási cselekményeket. A tagállamok elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek különösen a harmadik személyek által szerzett jogok védelme érdekében szükségesek.
   (4)   A tagállamok eltekinthetnek a 2. cikk (1) bekezdésének alkalmazásától az 1994. július 1-je előtt létrehozott filmalkotások vagy audiovizuális művek tekintetében.
   11. cikk
   Értesítés és közlés
   (1)   A tagállamok a Bizottságot haladéktalanul értesítik minden jogszabálytervezetről, amellyel új szomszédos jogot kívánnak bevezetni, beleértve a bevezetés alapvető indokait és a tervezett védelmi időt.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   12. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 93/98/EGK irányelv hatályát veszti, az irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó, az I melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   14. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2006. december 12.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BORRELL FONTELLES

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. PEKKARINEN

      (1)  2006. október 26-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  Az Európai Parlament 2006. október 12-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. november 30-i határozata.

      (3)  HL L 290., 1993.11.24., 9. o. A 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.) módosított irányelv.

      (4)  Lásd az I. melléklet A. részét.

      (5)  HL L 346., 1992.11.27., 61. o. A legutóbb a 2001/29/EK irányelvvel módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      A. RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása

                  A Tanács 93/98/EGK irányelve
                  (HL L 290., 1993.11.24., 9. o.)

                  kizárólag a 11. cikk (2) bekezdése

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve
                  (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.)

            B. RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

         (lásd a 12. cikket)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  Alkalmazás napja

                  93/98/EGK

                  1995. július 1. (1-11. cikk)

                  1993. november 19. (12. cikk)
                  Legkésőbb 1997. július 1., a 2. cikk (1) bekezdése tekintetében (10. cikk (5) bekezdés)

                  2001/29/EK

                  2002. december 22.

      II. MELLÉKLET
      MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  93/98/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1-9. cikk
                  10. cikk (1)-(4) bekezdés
                  10. cikk (5) bekezdés
                  11. cikk
                  12. cikk
                  13. cikk (1) bekezdés, első albekezdés
                  13. cikk (1) bekezdés, második albekezdés
                  13. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés
                  13. cikk (2) bekezdés
                  —
                  —
                  14. cikk
                  —
                  —

                  1-9. cikk
                  10. cikk (1)-(4) bekezdés
                  —
                  —
                  11. cikk (1) bekezdés
                  —
                  —
                  11. cikk (2) bekezdés
                  —
                  12. cikk
                  13. cikk
                  14. cikk
                  I. melléklet
                  II. melléklet


title: A Tanács irányelve (1974. március 4.) kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességére és rakfelületére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31974L0152

Hivatalos Lap L 084 , 28/03/1974 o. 0033 - 0035 finn különkiadás fejezet 13 kötet 3 o. 0250  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 2 o. 0234  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 3 o. 0250  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 3 o. 0206  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 3 o. 0206

		A Tanács irányelve(1974. március 4.)kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességére és rakfelületére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(74/152/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a műszaki követelmények, amelyeknek a nemzeti jogszabályok alapján a traktoroknak meg kell felelniük, többek között a legnagyobb tervezési sebességre és a rakfelületre is vonatkoznak;mivel e követelmények tagállamonként különböznek, szükséges, hogy minden tagállam ugyanazon követelményeket fogadja el, vagy a meglévő szabályain felül, vagy azok helyett különösen azért, hogy lehetővé tegye az EGK-típusjóváhagyási eljárás egységes bevezetését, amely a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelv [3] tárgya, és amelyet minden traktortípusra alkalmazni kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Mezőgazdasági vagy erdészeti traktor az összes kerekes vagy lánctalpas, legalább kéttengelyű gépjármű, amely funkciója lényegében a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amely különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy működtetésére van berendezve, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. Teher vagy utasok szállítására is fel lehet szerelni e járműveket.(2) Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, fúvott gumiabronccsal felszerelt, kéttengelyű traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 25 km/h között van.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg valamely traktor EGK-típusjóváhagyását, illetve a nemzeti típusjóváhagyást a tervezett legnagyobb sebességre és a rakfelületre való hivatkozással, ha azok megfelelnek az ezen irányelv mellékletében foglalt előírásoknak.3. cikkA tagállamok nem tagadhatják vagy tilthatják meg a traktorok nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát a tervezett legnagyobb sebességre és a rakfelületre való hivatkozással, ha azok megfelelnek az ezen irányelv mellékletében foglalt előírásoknak.4. cikk(1) A tagállamok nem tilthatják és nem követelhetik meg, hogy a traktorok rakfelülettel legyenek felszerelve.(2) A tagállamok nem tilthatják meg, hogy e rakfelületeken olyan árukat fuvarozzanak, amelyek pótkocsikon való szállítása a mezőgazdaságban és az erdőgazdaságban megengedett; a gyártó által előirányzott határokon belül a menetkész traktor saját tömege legalább 80 %-ának megfelelő maximális terhelés megengedett.5. cikkAzon változtatásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a mellékletet a műszaki fejlődéshez hozzáigazítsák, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló tanácsi irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el.6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1974. március 4-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Scheel[1] HL L 28., 1967.2.17., 462/67. o.[2] HL L 42., 1967.3.7., 620/67. o.[3] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. LEGNAGYOBB TERVEZÉSI SEBESSÉG1.1. A típusvizsgálatok során az átlagos menetsebességet egyenes mérőszakaszon mérik, amelyen repülőstarttal mindkét irányban végig kell haladni. A mérőszakasz útfelületének szilárdnak kell lennie; a mérőszakasz hossza legalább 100 m és sík, azonban erre vonatkozóan legfeljebb 1,5 %-os lejtés engedélyezett.1.2. A mérést üres, menetkész traktorral kell végezni, terhelő súly és különleges tartozékok nélkül, a közúti közlekedésre előírt abroncsnyomás betartásával.1.3. A méréshez a traktort a gyártó által a traktor számára megadott legnagyobb gördülési sugarú új gumiabroncsokkal kell felszerelni.1.4. A mérés a sebességváltó legnagyobb sebességhez tartozó fokozatában történik, teljes gázzal.1.5. A típusvizsgálat során a különböző elkerülhetetlen, különösen a mérési eljárással és a részterhelésnél a motor fordulatszámának növekedésével összefüggő hibák figyelembevételével még megengedhető a 25 km/óra sebességet 10 %-kal túllépő mérési érték.1.6. Annak érdekében, hogy a típusjóváhagyás megadására illetékes vizsgáló hatóságoknak megadják a lehetőséget a traktorok legnagyobb elméleti sebességének kiszámítására, a gyártóknak meg kell adniuk az áttételi viszonyt, a hajtott kerekek által egy fordulattal ténylegesen megtett utat, valamint a teljes gáznál a motor legnagyobb teljesítményéhez tartozó fordulatszámot, valamint – ha a motor ezzel fel van szerelve – a fordulatszám-szabályzót a gyár előírásai szerint kell beállítani.2. RAKFELÜLET2.1. A rakfelület súlypontjának a tengelyek között kell elhelyezkednie.2.2. A méretekre érvényes előírások a következők:- a rakfelület hossza nem lépheti túl a traktor legnagyobb – első vagy hátsó – nyomtávjának 1,4-szeresét (a nagyobbik értéket kell figyelembe venni),- a rakfelület szélessége nem lépheti túl a traktor – szerelvények nélküli – legnagyobb szélességét.2.3. A rakfelületnek a jármű hossztengelyéhez képest szimmetrikusan kell elhelyezkednie.2.4. A rakfelület útfelülettől mért magassága legfeljebb 1,5 m lehet.2.5. A rakfelület elhelyezése és jellege normál rakománynál nem akadályozhatja a járművezető kilátását, illetve az előírt különböző világító és fényjelző készülékek hatékony működését.2.6. A rakfelületnek levehetőnek kell lennie, és azt úgy kell a traktorra felerősíteni, hogy ki legyen zárva a véletlen leválás veszélye.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/142/EK irányelve ( 2009. november 30. ) a gázüzemű berendezésekről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               16.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/10

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/142/EK IRÁNYELVE

   (2009. november 30.)
   a gázüzemű berendezésekről
   (kodifikált változat)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében az említett irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A tagállamok felelősek területükön a személyek, illetve adott esetben a háziállatok és a vagyontárgyak biztonságáért és egészségéért a gázüzemű berendezések használatából eredő veszélyekkel kapcsolatban.

               (3)

               Egyes tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg különösen a gázüzemű berendezések előírt biztonsági szintjét azzal, hogy előírják a tervezést, a működési jellemzőket és az ellenőrzési eljárásokat. Ezek a kötelező rendelkezések nem szükségszerűen eredményeznek eltérő biztonsági szinteket az egyes tagállamokban, azonban különbözőségük miatt a Közösségen belüli kereskedelem akadályai lehetnek.

               (4)

               A tagállamokban eltérő feltételek hatályosak a gáz típusait és a nyomást illetően. Ezeket a feltételeket nem hangolják össze, mert az energiaellátás és -elosztás minden tagállamra sajátos jellemző.

               (5)

               A közösségi jog – a Közösség egyik alapvető szabályától, nevezetesen az áruk szabad mozgásától való eltéréssel – úgy rendelkezik, hogy a Közösségen belüli mozgás olyan akadályait, amelyek a termékértékesítésre vonatkozó nemzeti jogszabályok eltéréseiből erednek, mindaddig el kell fogadni, ameddig ezek az akadályok szükségesek a kötelező követelmények teljesítéséhez. Ezért ebben az esetben a jogharmonizációnak azokra a rendelkezésekre kell korlátozódnia, amelyek szükségesek ahhoz, hogy teljesítsék mind a kötelező, mind az alapvető biztonsági, egészségügyi és energiatakarékossági követelményeket a gázüzemű berendezésekkel kapcsolatban. E tárgyban ezeknek a követelményeknek kell felváltaniuk a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, mivel ezek alapvető követelmények.

               (6)

               A tagállamok által elért biztonsági szint, továbbá az alapvető követelmények által meghatározott biztonság fenntartása vagy javítása ennek az irányelvnek az egyik alapvető célja.

               (7)

               Az alapvető biztonsági és egészségügyi követelményeket be kell tartani a gázüzemű berendezések biztonságossága érdekében. Az energiatakarékosságot alapvetőnek tekintik. Ezeket a követelményeket úgy kell alkalmazni, hogy figyelembe kell venni a technika mindenkori állását a gyártás idejében.

               (8)

               Ezért ennek az irányelvnek csak alapvető követelményeket kell tartalmaznia. Az alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében közösségi szinten megfelelően harmonizált szabványok szükségesek, különösen a gázüzemű berendezések tervezését, gyártását, üzembe helyezését illetően úgy, hogy az ezeknek megfelelő termékekről feltételezhető legyen, hogy kielégítik az alapvető követelményeket. Ezeket a közösségi szinten harmonizált szabványokat magánjogi szervezetek dolgozzák ki, és meg kell őrizniük nem kötelező jellegüket. Ezért a Bizottság, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) és a három szerv közötti együttműködésre vonatkozó, 2003. március 28-án aláírt általános iránymutatásnak (5) megfelelően az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (Cenelec) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet (ETSI) ismerik el a harmonizált szabványok elfogadására illetékes szervként. A „harmonizált szabvány” olyan műszaki előírást (európai szabvány vagy harmonizációs dokumentum) jelent, amelyet a Bizottság megbízásából a CEN, a Cenelec vagy az ETSI vagy e szervezetek közül kettő vagy három fogadott el, összhangban a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló,1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6), valamint a fent említett, együttműködésre vonatkozó általános iránymutatásokkal.

               (9)

               A Tanács elfogadott egy irányelvcsomagot a kereskedelem technikai akadályainak felszámolása céljából, a műszaki harmonizáció és a szabványok új megközelítéséről szóló, 1985. május 7-i állásfoglalásában (7) meghatározott alapelvekkel összhangban; mindegyik irányelv rendelkezik a CE-jelölés feltüntetéséről. A tanúsítás és a tesztelés globális megközelítéséről szóló, 1989. június 15-i közleményében (8) a Bizottság közös szabályok kidolgozását javasolta egy egységes megjelenítésű CE-jelölésre vonatkozóan. A megfelelőség-értékelés globális megközelítéséről szóló, 1989. december 21-i állásfoglalásában (9) a Tanács a CE-jelölés alkalmazására irányadó elvként egy ilyen egységes megközelítés elfogadását helyesnek tartotta. Az új megközelítés két legfontosabb eleme, amelyeket alkalmazni kellene, az alapvető követelmények és a megfelelőség-értékelési eljárások.

               (10)

               A vonatkozó műszaki követelményeknek való megfelelés ellenőrzése szükséges ahhoz, hogy hatékony védelmet biztosítsanak a felhasználók és harmadik személyek részére. A jelenlegi engedélyezési eljárások különböznek az egyes tagállamokban. A gázüzemű berendezések szabad mozgását korlátozó többszörös felülvizsgálat elkerülése érdekében lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok kölcsönösen elismerjék az engedélyezési eljárásokat. Az engedélyezési eljárások kölcsönös elismerésének megkönnyítése érdekében harmonizált közösségi eljárásokat kell kialakítani, és az ilyen eljárások lefolytatásáért felelős szervek kijelölésének kritériumait meg kell határozni.

               (11)

               A megfelelő közösségi eljárásról gondoskodó védzáradékban kell lefektetni a tagállamoknak az alapvető követelmények által érintett, a biztonságért, egészségért és energiatakarékosságért fennálló felelősségét a saját területükön.

               (12)

               Az ennek az irányelvnek az alapján hozott bármely döntés címzettjeit tájékoztatni kell az ilyen döntés indokairól és a számukra nyitva álló jogorvoslati lehetőségekről.

               (13)

               Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1.   FEJEZET

      HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, FORGALOMBA HOZATAL ÉS SZABAD MOZGÁS

   1. cikk
   (1)   Ezt az irányelvet a berendezésekre és a részegységekre kell alkalmazni.
   A kifejezetten ipari területen végzett ipari folyamatokban történő felhasználásra tervezett berendezésekre nem terjed ki a hatálya.
   (2)   Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
   a)   „berendezések”: a főzésre, fűtésre, meleg víz előállítására, hűtésre, világításra vagy mosásra és, ahol lehetséges, 105 °C-ot meg nem haladó szokásos vízhőmérséklet biztosítására használatos gázüzemű berendezés. A légbefúvásos gázégők és az ilyen gázégőkkel felszerelendő hőcserélők szintén berendezéseknek tekintendők;
   b)   „részegységek”: a légbefúvásos gázégőket és az ilyen gázégőkkel felszerelendő hőcserélőket kivéve, biztonsági, ellenőrző vagy szabályozó szerkezetek és szerelvények, amelyeket önállóan hoznak forgalomba, és amelyeket gázüzemű berendezésekbe történő beépítésre terveztek, vagy amelyek összeszerelve ilyen berendezést alkotnak;
   c)   „gáz halmazállapotú tüzelőanyag”: bármely olyan tüzelőanyag, amely 15 °C hőmérsékleten és 1 bar nyomáson gáz halmazállapotú.
   (3)   Ezen irányelv alkalmazásában egy berendezésről akkor mondható, hogy „rendeltetésszerűen használják”, ha azt:

               a)

               a gyártó utasításainak megfelelően szerelték fel, és rendszeresen karbantartják;

               b)

               a gázminőség szokásos változása és a hálózati nyomás szokásos ingadozása mellett használják; és

               c)

               a szándékolt céljának megfelelően vagy ésszerűen előrelátható módon használják.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a berendezéseket csak akkor lehessen forgalomba hozni és üzembe helyezni, ha azok rendeltetésszerű használat mellett nem veszélyeztetik a személyek, a háziállatok és a vagyontárgyak biztonságát.
   (2)   A tagállamok időben közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a területükön használt gáztípusokban és a megfelelő hálózati nyomásokban bekövetkező valamennyi változást, amelyeket a 90/396/EGK irányelv 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban közöltek.
   A Bizottság gondoskodik arról, hogy ezt az információt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétegyék.
   3. cikk
   A berendezéseknek és a részegységeknek eleget kell tenniük az I. mellékletben meghatározott, rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok nem tilthatják meg, korlátozhatják vagy akadályozhatják azon berendezések forgalomba hozatalát és üzembe helyezését, amelyek ezen irányelvnek megfelelnek, és viselik a 10. cikkben előírt CE-jelölést.
   (2)   A tagállamok nem tilthatják meg, korlátozhatják vagy akadályozhatják olyan részegységek forgalomba hozatalát, amelyeket elláttak a 8. cikk (4) bekezdésében említett tanúsítvánnyal.
   5. cikk
   (1)   A tagállamok vélelmezik, hogy a berendezések és a részegységek teljesítik az I. mellékletben meghatározott alapvető követelményeket, amennyiben megfelelnek:

               a)

               a harmonizált szabványokat átültető, vonatkozó nemzeti szabványoknak, amelyek hivatkozási számát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették.

               b)

               a rájuk vonatkozó nemzeti szabványoknak, amennyiben az ilyen szabványok által szabályozott területeken nem léteznek harmonizált szabványok.

         (2)   A tagállamok közzéteszik az (1) bekezdés a) pontjában említett nemzeti szabványok hivatkozási számát.
   Közlik a Bizottsággal azoknak az (1) bekezdés b) pontjában említett nemzeti szabványaiknak a szövegét, amelyeket az I. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek megfelelőnek tekintenek.
   A Bizottság továbbítja ezeket a nemzeti szabványokat a többi tagállamnak. A 6. cikk (2) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően a Bizottság közli a tagállamokkal azokat a nemzeti szabványokat, amelyek vélelmezhetően megfelelnek az I. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.
   6. cikk
   (1)   Amennyiben egy tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az 5. cikk (1) bekezdésében említett szabványok nem felelnek meg teljesen az I. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek, a Bizottság vagy az érintett tagállam az ügyet indokolással együtt a 98/34/EK irányelv 5. cikke alapján létrehozott állandó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) elé terjeszti.
   A bizottság haladéktalanul véleményt nyilvánít.
   A bizottság véleményének fényében a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy szükséges-e visszavonni az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett szabványok közzétételét.
   (2)   Az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett közlemény kézhezvétele után a Bizottság konzultál a bizottsággal.
   A bizottság véleményének kézhezvételétől számított egy hónapon belül a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy a szóban forgó nemzeti szabvány(ok) élvezik-e a megfelelőség vélelmét. Amennyiben igen, a tagállamok közzéteszik e szabványok hivatkozási számát.
   A Bizottság szintén közzéteszi ezeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   7. cikk
   (1)   Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy a CE-jelölést viselő, rendeltetésszerűen használt berendezések veszélyeztethetik a személyek, háziállatok vagy vagyontárgyak biztonságát, megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy az ilyen berendezéseket a piacról kivonják, és forgalomba hozatalukat megtiltsák vagy korlátozzák.
   Az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot bármely ilyen intézkedésről, megjelölve döntésének indokát, és különösen azt, hogy vajon a meg nem felelés oka:

               a)

               az I. mellékletben meghatározott alapvető követelmények teljesítésének hiánya, ha a berendezés nem egyezik meg az 5. cikk (1) bekezdésében említett szabványokkal;

               b)

               az 5. cikk (1) bekezdésében említett szabványok helytelen alkalmazása;

               c)

               magukban az 5. cikk (1) bekezdésében említett szabványokban meglévő hiányosságok.

         (2)   A Bizottság haladéktalanul konzultál az érintett felekkel. Amennyiben az ilyen konzultációt követően a Bizottság megállapítja, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedések bármelyike indokolt, azonnal tájékoztatja erről az intézkedést hozó tagállamot és a többi tagállamot.
   Amennyiben az (1) bekezdésben említett döntés a szabványokban meglévő hiányosságoknak tulajdonítható, a Bizottság az érintett felekkel való konzultációt követően az ügyet két hónapon belül a bizottság elé terjeszti, ha az intézkedéseket hozó tagállam fent kívánja tartani azokat, és megindítja a 6. cikkben említett eljárásokat.
   (3)   Amennyiben az előírásoknak nem megfelelő berendezés a CE-jelölést viseli, az illetékes tagállam megteszi a megfelelő lépést azzal szemben, aki a CE-jelölést feltüntette, és tájékoztatja erről a Bizottságot és a többi tagállamot.
   (4)   A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamokat tájékoztassák az eljárások előrehaladásáról és eredményéről.
   2.   FEJEZET

      A MEGFELELŐSÉG TANÚSÍTÁSÁNAK ESZKÖZEI

   8. cikk
   (1)   A sorozatgyártással készült berendezések megfelelőség tanúsításának eszközei:

               a)

               a II. melléklet 1. pontjában említett EK-típusvizsgálat; és

               b)

               forgalomba hozatalukat megelőzően, a gyártó választása szerint:

                           i.

                           a II. melléklet 2. pontjában említett EK-típusmegfelelőségi nyilatkozat vagy

                           ii.

                           a II. melléklet 3. pontjában említett EK-típusmegfelelőségi nyilatkozat (a gyártás minőségbiztosítása) vagy

                           iii.

                           a II. melléklet 4. pontjában említett EK-típusmegfelelőségi nyilatkozat (a termék minőségbiztosítása) vagy

                           iv.

                           a II. melléklet 5. pontjában említett EK-vizsgálat.

         (2)   Az egyedi egységként vagy kis mennyiségben gyártott berendezés esetében a II. melléklet 6. pontjában említett egységenkénti EK-vizsgálatot is választhatja a gyártó.
   (3)   Az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdésben említett eljárások lezárása után feltüntetik a CE-jelölést a megfelelő berendezésekre, összhangban a 10. cikkel.
   (4)   Az (1) bekezdésben említett megfelelőség-tanúsítási eszközöket kell alkalmazni a részegységekre is, kivéve a CE-jelölés feltüntetését, és adott esetben, a megfelelőségi nyilatkozat kiállítását.
   Tanúsítványt kell kiadni, amely tanúsítja a részegységeknek az irányelv rájuk alkalmazandó rendelkezéseinek való megfelelőségét, és amely feltünteti a jellemzőiket, és azt, hogy hogyan kell azokat beépíteni egy berendezésbe, vagy úgy összeszerelni, hogy az elősegítse az I. mellékletben meghatározott késztermékre vonatkozó alapvető követelmények teljesítését.
   A tanúsítványt a részegységhez csatolják.
   (5)   Ha a berendezésekre egyéb irányelvek is vonatkoznak, amelyek más szempontokkal foglalkoznak, és meghatározzák a CE-jelölés feltüntetését, az utóbbi jelzi, hogy vélelmezni kell, a berendezések megfelelnek ezen irányelvek rendelkezéseinek is.
   Ha azonban ezen irányelvek közül egy vagy több a gyártó számára lehetővé teszi – egy átmeneti időszakban – az alkalmazandó szabályozás megválasztását, a CE-jelölés csupán a gyártó által alkalmazott irányelvek rendelkezéseinek való megfelelést jelzi. Ebben az esetben közölni kell az alkalmazott irányelvek adatait, amint azokat közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az irányelvek által előírt és az ilyen berendezésekhez csatolt dokumentumokban, közleményekben vagy utasításokban.
   (6)   A megfelelőség tanúsításának eszközeivel kapcsolatos dokumentumokat és levélváltást azon tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein kell megfogalmazni, ahol az ezen eljárások lefolytatásáért felelős szervezet székhelye van, vagy az általa elfogadott nyelven.
   9. cikk
   (1)   A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot azokról a szervezetekről, amelyeket a 8. cikkben említett eljárások elvégzésére kijelöltek, azokkal a különleges feladatokkal együtt, amelyek elvégzésére kijelölték e szervezeteket, továbbá a Bizottság által előzetesen hozzájuk rendelt azonosító számokat.
   A Bizottság – tájékoztatás céljából – közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában e szervezetek listáját, a hozzájuk rendelt azonosító számokkal együtt, továbbá gondoskodik e lista naprakészen tartásáról.
   (2)   A tagállamok a bejelentendő szervezetek értékelésére az V. mellékletben megállapított kritériumokat alkalmazzák.
   Vélelmezni kell, hogy azon szervezetek, amelyek kielégítik a vonatkozó harmonizált szabványokban megállapított értékelési kritériumokat, kielégítik az e mellékletben meghatározott kritériumokat is.
   (3)   Egy szervezetet bejelentő tagállamnak vissza kell vonnia a jóváhagyást, ha megállapítja, hogy a szervezet már nem felel meg az V. mellékletben meghatározott kritériumoknak. Azonnal tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot ennek megfelelően.
   3.   FEJEZET

      CE-JELÖLÉS

   10. cikk
   (1)   A CE-jelölést és a III. mellékletben meghatározott feliratokat látható, jól olvasható és eltávolíthatatlan módon kell felhelyezni a berendezésre vagy a hozzá mellékelt adattáblára. Az adattáblát úgy kell megtervezni, hogy ne lehessen újból felhasználni.
   (2)   Tilos a berendezéseken olyan jelöléseket elhelyezni, amelyek harmadik feleket feltehetően megtévesztenek a CE-jelölés jelentését és alakját illetően. Minden más jelölés elhelyezhető a berendezésen vagy az adattáblán, feltéve, hogy a CE-jelölés láthatósága és olvashatósága nem csökken ezáltal.
   11. cikk
   A 7. cikk sérelme nélkül:

               a)

               ha egy tagállam megállapítja, hogy a CE-jelölést indokolatlanul tüntették fel, a gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője köteles biztosítani, hogy a termék megfeleljen a CE-jelölésre vonatkozó rendelkezéseknek, és megszüntetni a jogsértést az adott tagállam által előírt feltételek mellett;

               b)

               ha a meg nem felelőség továbbra is fennáll, a tagállamnak minden szükséges intézkedést meg kell tennie, hogy korlátozza vagy megtiltsa a szóban forgó berendezés forgalomba hozatalát, vagy hogy biztosítsa annak piacról történő kivonását, a 7. cikkben megállapított eljárással összhangban.

         4.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   12. cikk
   Az irányelv alapján hozott bármely olyan döntésnek, amely egy berendezés forgalomba hozatalának és/vagy üzembe helyezésének korlátozását tartalmazza, meg kell jelölnie az alapjául szolgáló pontos indokokat. Ezt haladéktalanul közölni kell az érintett féllel, akit ugyanakkor tájékoztatni kell a szóban forgó tagállam hatályos joga szerint rendelkezésére álló jogorvoslatokról és az ilyen jogorvoslatokra vonatkozó határidőkről is.
   13. cikk
   A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguk azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   14. cikk
   A VI. melléklet A. részében meghatározott irányelvvel módosított 90/396/EGK irányelv hatályát veszti, a VI. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat az erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a VII. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
   15. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   16. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL C 151., 2008.6.17., 12. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2009. október 20-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2009. november 26-i tanácsi határozat.

      (3)  HL L 196., 1990.7.26., 15. o.

      (4)  Lásd a VI. melléklet A. részét.

      (5)  HL C 91., 2003.4.16., 7. o.

      (6)  HL L 204., 1998.7.21., 37.o.

      (7)  HL C 136., 1985.6.4., 1. o.

      (8)  HL C 231., 1989.9.8., 3. o. és HL C 267., 1989.10.19., 3. o.

      (9)  HL C 10., 1990.1.16., 1. o.

      I. MELLÉKLET

         ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

         BEVEZETŐ MEGJEGYZÉS

      A kötelezettségeket, amelyek a melléklet berendezésekre vonatkozó alapvető követelményeiből erednek, a részegységekre is alkalmazni kell megfelelő kockázatok fennállása esetén.
      1.   ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK
      1.1.   A berendezéseket úgy kell tervezni és gyártani, hogy biztonságosan működjenek és az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott rendeltetésszerű használat során ne veszélyeztessék a személyeket, a háziállatokat és a vagyontárgyakat.
      1.2.   Forgalomba hozatalakor valamennyi berendezést:

                  —

                  el kell látni az üzembe helyezőnek szóló műszaki utasításokkal,

                  —

                  el kell látni a felhasználónak szóló használati és karbantartási utasításokkal, továbbá

                  —

                  valamennyi berendezésen szerepelnie kell a megfelelő figyelmeztető utasításnak, és ennek a csomagoláson is meg kell jelennie.

            Az utasításokat és a figyelmeztetést a rendeltetési hely tagállamának hivatalos nyelvén, illetve nyelvein kell elkészíteni.

                  1.2.1.

                  Az üzembe helyezőnek szóló műszaki utasításnak tartalmaznia kell a felszerelésre, az üzembe helyezésre, szabályozásra és a karbantartásra vonatkozó valamennyi olyan utasítást, amelyek lehetővé teszik, hogy ezek a műveletek pontosan kivitelezhetőek legyenek, és a berendezés biztonságosan használható legyen. Az utasításnak tartalmaznia kell különösen:

                              —

                              a használt gáz típusát,

                              —

                              a használt gáz csatlakozási nyomását,

                              —

                              a szükséges légellátást,

                                          —

                                          az égési levegő ellátásához,

                                          —

                                          annak elkerülése érdekében, hogy azokban a berendezésekben, amelyeket nem szereltek fel a 3.2.3. pontban említett eszközzel, el nem égett gázt tartalmazó veszélyes keverék alakuljon ki,

                              —

                              az égéstermékek eltávolításának feltételeit,

                              —

                              a légbefúvásos gázégőknek és a hozzájuk tartozó hőcserélőknek jellemzőit, és összeszerelésük azon követelményeit, amelyek szükségesek ahhoz, hogy biztosítsák a késztermékre vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, továbbá, amennyiben lehetséges, a gyártó által javasolt kombinációk felsorolását.

                  1.2.2.

                  A felhasználónak szóló használati és karbantartási utasításnak a biztonságos használathoz szükséges valamennyi információt tartalmaznia kell, és különösen fel kell hívnia a felhasználó figyelmét a használati lehetőségek korlátaira.

                  1.2.3.

                  A berendezésen és a csomagolásán lévő figyelmeztetésnek világosan meg kell határoznia a gáz típusát, a gáz csatlakozási nyomását és a használati lehetőségek korlátait, különösen azt, amely szerint a berendezés csak olyan területen szerelhető fel, ahol a légellátás megfelelő.

            1.3.   Egy berendezés részének szánt részegységeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a felszerelési előírásnak megfelelően történő beépítés esetén szándékolt céljukat pontosan betöltsék.
      A szóban forgó részegységekhez mellékelni kell az üzembe helyezésére, a beállításra, a működésre és a kezelésre vonatkozó használati utasítással.
      2.   ANYAGOK

                  2.1.

                  Az anyagoknak meg kell felelniük a szándékolt céljuknak, és ellen kell állniuk azoknak a mechanikai, kémiai és hőmérsékleti feltételeknek, amelyeknek előre láthatólag ki lesznek téve.

                  2.2.

                  Az anyagoknak a biztonság szempontjából fontos tulajdonságait garantálnia kell a berendezés gyártójának vagy szállítójának.

            3.   TERVEZÉS ÉS GYÁRTÁS
      3.1.   Általános

                  3.1.1.

                  A berendezéseket úgy kell elkészíteni, hogy rendeltetésszerű használatuk során ne fordulhasson elő semmiféle, a biztonságukat hátrányosan befolyásoló instabilitás, alakváltozás, törés vagy elhasználódás.

                  3.1.2.

                  Az üzembe helyezéskor és/vagy üzem közben fellépő kondenzációnak nem szabad befolyásolnia a berendezések biztonságát.

                  3.1.3.

                  A berendezéseket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a robbanás kockázatát külső eredetű tűz esetében.

                  3.1.4.

                  A berendezéseket úgy kell kialakítani, hogy víz és nem az égést biztosító levegő behatolása a gázvezetékbe ne forduljon elő.

                  3.1.5.

                  A segédenergia-ellátás szokásos ingadozása esetén a berendezéseknek továbbra is biztonságosan kell működniük.

                  3.1.6.

                  A segédenergia-ellátás rendellenes ingadozása, hiánya vagy betáplálása nem vezethet a biztonságot veszélyeztető helyzethez.

                  3.1.7.

                  A berendezéseket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy elkerülhetők legyenek az elektromos eredetű balesetek. A 2006/95/EK (1) európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazási területein az elektromos kockázatokra vonatkozó biztonsági célok teljesítésének betartása egyenértékű e követelménynek a megvalósításával.

                  3.1.8.

                  A berendezés valamennyi nyomás alatt álló részének ellen kell állnia annak a mechanikai és hőmérsékleti terhelésnek, amelynek ki van téve, anélkül hogy a biztonságot veszélyeztető alakváltozás következne be.

                  3.1.9.

                  A berendezéseket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a biztonsági, ellenőrző vagy szabályozó szerkezetek meghibásodása ne vezessen a biztonságot veszélyeztető helyzethez.

                  3.1.10.

                  Amennyiben egy berendezést biztonsági és ellenőrző szerkezetekkel láttak el, az ellenőrző szerkezet működése nem befolyásolhatja hátrányosan a biztonsági szerkezet működését.

                  3.1.11.

                  A berendezések minden olyan részét, amelyet a gyártás során állítanak vagy szabályoznak be, és amelyhez a felhasználónak vagy az üzembe helyezőnek nem kell hozzányúlnia, megfelelő védelemmel kell ellátni.

                  3.1.12.

                  A kapcsoló és egyéb ellenőrző, valamint beállító szerkezeteket egyértelműen meg kell jelölni, és megfelelő utasításokkal kell ellátni a kezelésükkel kapcsolatos hibák megelőzése érdekében. Ezeket úgy kell tervezni, hogy megakadályozható legyen a kezelési hibák előfordulása.

            3.2.   Az el nem égett gázok kiáramlása

                  3.2.1.

                  A berendezéseket úgy kell kialakítani, hogy a gázszivárgás mértéke ne okozzon veszélyhelyzetet.

                  3.2.2.

                  A berendezéseket úgy kell kialakítani, hogy a gázkiáramlás a gyújtáskor és az újragyújtáskor, valamint a lángkioltás után annyira korlátozva legyen, hogy a berendezésben ne halmozódhasson föl veszélyes mértékben az el nem égett gáz.

                  3.2.3.

                  Azokat a berendezéseket, amelyeket zárt helyiségekben történő használatra szánnak, el kell látni olyan különleges szerkezetekkel, amelyek megakadályozzák az el nem égett gáz veszélyes felhalmozódását az ilyen helyiségekben.
                  Azokat a berendezéseket, amelyeket nem láttak el ilyen szerkezetekkel, csak olyan helyiségekben lehet használni, ahol a megfelelő szellőzés megakadályozza az el nem égett gáz veszélyes felhalmozódását.
                  A tagállamok az ilyen berendezések üzembe helyezéséhez megfelelő szellőzési feltételeket határozhatnak meg területükön, szem előtt tartva jellemző sajátosságaikat.
                  A nagyüzemi konyhai berendezéseket és a mérgező összetevőket tartalmazó gázzal működő berendezéseket el kell látni a fenti szerkezettel.

            3.3.   Gyújtás
      A berendezéseket úgy kell gyártani, hogy a rendeltetésszerű használat során:

                  —

                  a gyújtás és az újragyújtás zavartalan,

                  —

                  a keresztgyújtás biztosított legyen.

            3.4.   Égés

                  3.4.1.

                  A berendezéseket úgy kell elkészíteni, hogy a rendeltetésszerű használat során a láng stabilitása biztosított legyen, és az égéstermékek ne tartalmazzák az egészségre káros anyagok elfogadhatatlan koncentrációját.

                  3.4.2.

                  A berendezéseket úgy kell elkészíteni, hogy a rendeltetésszerű használat során ne szabaduljon fel véletlenül égéstermék.

                  3.4.3.

                  Az égéstermék-elvezetővel felszerelt berendezéseket úgy kell gyártani, hogy nem megfelelő huzathatás esetén az adott helyiségbe ne szabaduljon ki veszélyes mennyiségű égéstermék.

                  3.4.4.

                  Elvezetőhöz nem csatlakoztatott, független háztartási fűtőkészülékek, és átfolyásos üzemű vízmelegítő berendezések nem okozhatnak olyan szén-monoxid-koncentrációt az adott helyiségben, amely a hatás előrelátható időtartamát figyelembe véve veszélyeztetné az annak kitett személyek egészségét.

            3.5.   Az energia ésszerű használata
      A berendezéseket úgy kell gyártani, hogy biztosítsák az energia ésszerű használatát, a technika mindenkori állásának megfelelően és a biztonság szempontjait figyelembe véve.
      3.6.   Hőmérsékletek

                  3.6.1.

                  A berendezéseknek azok a részei, amelyeket a talajhoz vagy más felületekhez közel szándékoznak elhelyezni, nem érhetnek el olyan hőmérsékletet, amely veszélyt jelent a környezetre.

                  3.6.2.

                  A berendezések kezelőgombjainak és fogantyúinak felületi hőmérséklete nem jelenthet veszélyt a felhasználóra.

                  3.6.3.

                  A háztartási berendezések külső részeinek felületi hőmérséklete, a hőátadással kapcsolatos részek felületének kivételével, üzemelés során nem jelenthet veszélyt a felhasználóra, és különösen a gyerekekre, figyelembe véve a megfelelő reakcióidőt is.

            3.7.   Élelmiszer és víz
      A vonatkozó közösségi szabályok sérelme nélkül, azok a berendezés gyártásakor felhasznált anyagok és összetevők, amelyek élelmiszerrel és vízzel kerülnek érintkezésbe, nem ronthatják ezek minőségét.

         (1)  HL L 374., 2006.12.27., 10. o.

      II. MELLÉKLET

         A MEGFELELŐSÉG IGAZOLÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

      1.   EK-TÍPUSVIZSGÁLAT
      1.1.   Az EK-típusvizsgálat az eljárásnak az a része, amelynek során egy bejelentett szervezet ellenőrzi és tanúsítja, hogy a tervezett gyártás szempontjából reprezentatív berendezés megfelel az irányelv rá vonatkozó rendelkezéseinek.
      1.2.   A típusvizsgálatra irányuló kérelmet a gyártónak vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania egyetlen bejelentett szervezethez.

                  1.2.1.

                  A kérelemnek tartalmaznia kell:

                              —

                              a gyártó nevét és címét és, amennyiben a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, annak a nevét és címét,

                              —

                              írásos nyilatkozatot arról, hogy a kérelmet nem nyújtották be egyetlen más bejelentett szervezethez sem,

                              —

                              a IV. mellékletben leírt tervdokumentációt.

                  1.2.2.

                  A gyártónak a bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátania egy, a tervezett gyártást reprezentáló berendezést (a továbbiakban: típus). A bejelentett szervezet további mintákat kérhet a típusból, amennyiben ez a vizsgálati programhoz szükséges.
                  A típus reprezentálhat több típusváltozatot is, feltéve hogy az említett változatok a lehetséges kockázatokat illetően nem rendelkeznek eltérő jellemzőkkel.

            1.3.   A bejelentett szervezetnek:

                  1.3.1.

                  meg kell vizsgálnia a tervdokumentációt, és igazolnia kell, hogy a típust a tervdokumentációnak megfelelően gyártották-e, valamint megállapítja, hogy azokat az 5. cikkben említett szabványoknak és ennek az irányelvnek az alapvető követelményeinek megfelelően tervezték-e;

                  1.3.2.

                  el kell végeznie vagy végeztetnie a megfelelő vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az alapvető követelményeknek, amennyiben az 5. cikkben említett szabványokat nem alkalmazták;

                  1.3.3.

                  el kell végeznie vagy végeztetnie a megfelelő vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy az alkalmazandó szabványokat, amennyiben a gyártó azt választotta, valóban alkalmazták-e, hogy ezáltal biztosítsa az alapvető követelményeknek való megfelelést.

            1.4.   Amennyiben a típus eleget tesz az irányelv rendelkezéseinek, a bejelentett szervezetnek a kérelmező részére EK-típusvizsgálati tanúsítványt kell kiállítania. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit, adott esetben az érvényesség feltételeit, a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat, és szükség esetén, a működés leírását. Az olyan lényeges műszaki dokumentációt, mint a rajzok és ábrák, a tanúsítványhoz mellékelni kell.
      1.5.   A bejelentett szervezetnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a többi bejelentett szervezetet az EK-típusvizsgálati tanúsítvány kibocsátásáról és adott esetben a szóban forgó típus valamennyi, az 1.7. pontban említett kiegészítéséről. A többi bejelentett szervezet az EK-típusvizsgálati tanúsítványról és/vagy ennek kiegészítéseiről, valamint indokolt kérelem alapján a tanúsítvány mellékleteinek és az elvégzett vizsgálatokról szóló jelentésekről másolatot kaphat.
      1.6.   Annak a bejelentett szervezetnek, amely elutasítja az EK-típusvizsgálati tanúsítvány kibocsátását, vagy visszavonja azt, döntése indokainak megjelölésével tájékoztatni kell az őt bejelentő tagállamot és a többi bejelentett szervezetet.
      1.7.   A kérelmezőnek a jóváhagyott típus valamennyi olyan módosításáról tájékoztatnia kell az EK-típusvizsgálati tanúsítványt kiállító bejelentett szervezetet, amely befolyásolhatja az alapvető követelményeknek való megfelelést.
      A jóváhagyott típus módosításához kiegészítő jóváhagyás szükséges az EK-típusvizsgálati tanúsítványt kiállító bejelentett szervezettől, amennyiben az ilyen változtatás befolyásolja az alapvető követelményeknek való megfelelést, vagy a berendezés használatához előírt körülményeket. Ezt a kiegészítő jóváhagyást az eredeti EK-típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként állítják ki.
      2.   EK-TÍPUSMEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT

                  2.1.

                  Az EK-típusmegfelelőségi nyilatkozat az eljárásnak az a része, amelynek során a gyártó nyilatkozatot tesz arról, hogy a szóban forgó berendezések megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírtaknak, és eleget tesznek az irányelv rájuk vonatkozó alapvető követelményeinek. A gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője mindegyik berendezésen elhelyezi a CE-jelölést, és egy megfelelőségi nyilatkozatot állít ki. A megfelelőségi nyilatkozat egy vagy több berendezésre érvényes, és a gyártónak kell azt megőriznie. A CE-jelölést azon bejelentett szervezet azonosító száma követi, amely a 2.3. pontban meghatározott szúrópróbaszerű ellenőrzésekért felelős.

                  2.2.

                  A gyártónak meg kell tennie minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a végső termékellenőrzést és a homogenitás vizsgálatát is magában foglaló gyártási folyamat során a berendezések EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az irányelv rájuk vonatkozó követelményeinek való megfelelősége biztosítva legyen. A berendezéseknek a 2.3. pontban említett bejelentés nélküli ellenőrzését a gyártó által választott bejelentett szervezet végzi.

                  2.3.

                  A bejelentett szervezetnek legalább évenként el kell végeznie a berendezések véletlenszerű helyszíni ellenőrzését. Megfelelő számú berendezést kell megvizsgálnia, és el kell végeznie a szükséges, az 5. cikkben említett alkalmazandó szabványokban megállapított, vagy ezzel egyenértékű vizsgálatokat, annak érdekében, hogy biztosítsa az irányelv vonatkozó alapvető követelményeinek való megfelelőséget. A bejelentett szervezet minden esetben meghatározza, hogy e vizsgálatokat részben vagy egészben kell-e elvégezni. Amennyiben egy vagy több berendezést elutasítanak, a bejelentett szervezet megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy a további forgalmazást megakadályozza.

            3.   EK-TÍPUSMEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT (a gyártás minőségbiztosítása)

                  3.1.

                  Az EK-típusmegfelelőségi nyilatkozat (a gyártás minőségbiztosítása) az az eljárás, amelynek során a gyártó, aki teljesíti a 3.2. pontban előírt kötelezettségeit, nyilatkozatot tesz arról, hogy a szóban forgó berendezések megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesznek az irányelv rájuk vonatkozó alapvető követelményeinek. A gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője mindegyik berendezésen elhelyezi a CE-jelölést, és egy megfelelőségi nyilatkozatot állít ki. A megfelelőségi nyilatkozat egy vagy több berendezésre érvényes, és a gyártónak kell megőriznie. A CE-jelölést az EK-felügyeletért felelős kijelölt szervezet azonosító száma követi.

                  3.2.

                  A gyártónak minőségbiztosítási rendszert kell alkalmaznia, amely biztosítja, hogy a berendezések megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és az irányelv rájuk vonatkozó alapvető követelményeinek. A gyártó a 3.4. pontban meghatározott EK-felügyeletnek van alávetve.

            3.3.   Minőségbiztosítási rendszer

                  3.3.1.

                  A gyártónak kérelmet kell benyújtania minőségbiztosítási rendszerének jóváhagyására a kérdéses berendezéskel kapcsolatban egy általa választott bejelentett szervezethez.
                  A kérelemnek tartalmaznia kell:

                              —

                              a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

                              —

                              kötelezettségvállalást a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségek végrehajtására,

                              —

                              kötelezettségvállalást a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszer fenntartására, hogy biztosítsák annak folyamatos megfelelőségét és hatékonyságát,

                              —

                              a jóváhagyott típussal kapcsolatos dokumentációt és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.

                  3.3.2.

                  A gyártó által elfogadott valamennyi intézkedést, követelményt és rendelkezést rendszeres és rendszerezett módon dokumentálni kell, írásos intézkedések, eljárások és utasítások formájában. Ennek a minőségrendszernek lehetővé kell tennie a minőségi programok, tervek, kézikönyvek és jelentések egységes értelmezését. Ez különösen az alábbiak megfelelő leírását tartalmazza:

                              —

                              minőségbiztosítási célok, szervezeti felépítés, a vállalatvezetés felelőssége és hatáskörei a berendezés minőségének vonatkozásában,

                              —

                              a gyártási folyamat, az alkalmazott minőség-ellenőrzési és minőségbiztosítási technikák és rendszeres intézkedések,

                              —

                              a gyártás előtt, alatt és után elvégzendő vizsgálatok, valamint ezek gyakorisága,

                              —

                              a megkövetelt termékminőség és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működése ellenőrzésének módszere.

                  3.3.3.

                  A bejelentett szervezet megvizsgálja és értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak meghatározására, hogy az megfelel-e a 3.3.2. pontban említett követelményeknek. Vélelmezi, hogy a vonatkozó harmonizált szabványt alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek megfelelnek ezeknek a követelményeknek.
                  A szervezet döntéséről értesíti a gyártót, és tájékoztatnia kell a többi bejelentett szervezetet. A gyártónak szóló értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit, a bejelentett szervezet nevét és címét, és a szóban forgó berendezésekre vonatkozó indokolt döntést.

                  3.3.4.

                  A gyártónak folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségbiztosítási rendszer valamennyi, változtatással összefüggő korszerűsítéséről, amelyeket például az új technológiák és minőségkoncepciók eredményeztek.
                  A bejelentett szervezet megvizsgálja a javasolt módosítást, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer megfelel-e a vonatkozó rendelkezéseknek, vagy újbóli értékelés szükséges. Döntéséről értesíti a gyártót. Az értesítés tartalmazza az ellenőrzés eredményeit, és az indokolt döntést.

                  3.3.5.

                  Az a bejelentett szervezet, amely egy minőségbiztosítási rendszer jóváhagyását visszavonja, erről indoklással együtt tájékoztatja a többi bejelentett szervezetet.

            3.4.   EK-felügyelet

                  3.4.1.

                  Az EK-felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeinek megfelelően eleget tegyen.

                  3.4.2.

                  A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet a felülvizsgálat céljából bejuthasson a gyártás, az ellenőrzés, a vizsgálat és a raktározás helyszíneire, és rendelkezésre kell bocsátania valamennyi szükséges információt, így különösen:

                              —

                              a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

                              —

                              a minőségügyi dokumentumokat, mint a felügyeleti jelentések, vizsgálati és kalibrációs adatok, az adott személyzet képesítésére vonatkozó jelentések.

                  3.4.3.

                  A bejelentett szervezetnek legalább kétévente ellenőrzést kell tartania annak biztosítása érdekében, hogy a gyártó a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert fenntartsa és alkalmazza, és az ellenőrzésről a gyártónak jelentést kell küldenie.

                  3.4.4.

                  Ezen túlmenően a bejelentett szervezet előre be nem jelentett látogatásokat is tehet a gyártónál. E látogatások során a bejelentett szervezet vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a berendezéseken. A szervezet átadja a gyártónak a látogatásról készült jelentést, és adott eseten, a vizsgálati jelentést.

                  3.4.5.

                  A gyártó kérésre megküldi a bejelentett szervezet jelentését.

            4.   EK-TÍPUSMEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT (a termék minőségbiztosítása)
      4.1.   Az EK-típusmegfelelőségi nyilatkozat (a termék minőségbiztosítása), az eljárásnak az a része, amelynek során a 4.2. pontban előírt kötelezettségeit teljesítő gyártó nyilatkozatot tesz arról, hogy a szóban forgó berendezések megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesznek az ezen irányelv rájuk vonatkozó alapvető követelményeinek. A gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője mindegyik berendezésen elhelyezi a CE-jelölést, és egy megfelelőségi nyilatkozatot állít ki. A megfelelőségi nyilatkozat egy vagy több berendezésre érvényes, és a gyártónak meg kell azt őriznie. A CE-jelölést az EK-felügyeletért felelős kijelölt szervezet azonosító száma követi.
      4.2.   A gyártónak a berendezések végső felülvizsgálatára és a vizsgálatokra a 4.3. pont szerinti jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert kell alkalmaznia, továbbá alá kell vetnie magát a 4.4. pontban meghatározott EK-felügyeletnek.
      4.3.   Minőségbiztosítási rendszer

                  4.3.1.

                  Ebben az eljárásban a gyártónak kérelmet kell benyújtania a minőségbiztosítási rendszerének jóváhagyására az érintett berendezéskel kapcsolatban egy általa választott bejelentett szervezethez.
                  A kérelemnek tartalmaznia kell:

                              —

                              a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

                              —

                              kötelezettségvállalást a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségek végrehajtására,

                              —

                              kötelezettségvállalást a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszer fenntartására, annak folyamatos megfelelőségének és hatékonyságának biztosítása érdekében,

                              —

                              a jóváhagyott típussal kapcsolatos dokumentációt és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.

                  4.3.2.

                  A minőségbiztosítási rendszer részeként valamennyi berendezést meg kell vizsgálni, és el kell végezni az 5. cikkben említett alkalmazandó szabvány(ok)ban megállapított, vagy ezzel egyenértékű megfelelő vizsgálatokat, annak érdekében, hogy ellenőrizzék az ezen irányelv vonatkozó alapvető követelményeinek való megfelelőséget.
                  A gyártó által elfogadott valamennyi intézkedést, követelményt és rendelkezést rendszeres és rendszerezett módon dokumentálni kell, írásos intézkedések, eljárások és utasítások formájában. Ennek a minőségbiztosítási rendszernek lehetővé kell tennie a minőség programok, tervek, kézikönyvek és jelentések egységes értelmezését.
                  A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának különösen az alábbiak megfelelő leírását kell tartalmaznia:

                              —

                              minőségbiztosítási célok, szervezeti felépítés, a vállalatvezetés felelőssége és hatáskörei a berendezés minőségének vonatkozásában,

                              —

                              a gyártás után elvégzendő vizsgálatok,

                              —

                              a minőségbiztosítási rendszer hatékony alkalmazása ellenőrzésének módszere.

                  4.3.3.

                  A bejelentett szervezet megvizsgálja és értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak meghatározására, hogy az megfelel-e a 4.3.2. pontban említett követelményeknek. Vélelmezi az olyan minőségrendszerek e követelményeknek való megfelelését, amelyek alkalmazzák a vonatkozó harmonizált szabványt. A szervezet döntéséről értesíti a gyártót és a többi bejelentett szervezetet. A gyártónak szóló értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit, a bejelentett szervezet nevét és címét, és az érintett berendezésekre vonatkozó indokolt döntést.

                  4.3.4.

                  A gyártó tájékoztatja a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségbiztosítási rendszer valamennyi, változtatással összefüggő korszerűsítéséről, amelyeket például az új technológiák és minőségkoncepciók eredményeztek.
                  A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a javasolt változást, és döntenie kell arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer megfelel-e a vonatkozó rendelkezéseknek, vagy újbóli értékelés szükséges-e. Döntéséről értesítenie kell a gyártót. Az értesítésnek tartalmaznia kell az ellenőrzés eredményeit, és egy indokolt értékelési határozatot.

                  4.3.5.

                  Annak a bejelentett szervezetnek, amely egy minőségbiztosítási rendszer jóváhagyását visszavonja, erről döntésének indoklásával együtt tájékoztatnia kell a többi bejelentett szervezetet.

            4.4.   EK-felügyelet

                  4.4.1.

                  Az EK-felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeinek megfelelően eleget tegyen.

                  4.4.2.

                  A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet a felülvizsgálat céljából bejuthasson a gyártás, az ellenőrzés, a vizsgálat és a raktározás helyszíneire, és rendelkezésre kell bocsátania valamennyi szükséges információt, így különösen:

                              —

                              a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

                              —

                              a minőségügyi dokumentációt, mint pl. a felügyeleti jelentések, vizsgálati és kalibrációs adatok, az adott személyzet képesítésére vonatkozó jelentések.

                  4.4.3.

                  A bejelentett szervezetnek legalább kétévente ellenőrzést kell tartania annak biztosítására, hogy a gyártó a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert fenntartja és alkalmazza, és az ellenőrzésről a gyártónak jelentést kell küldenie.

                  4.4.4.

                  Ezen túlmenően a bejelentett szervezet bejelentés nélkül látogatásokat is tehet a gyártónál. E látogatások alatt a bejelentett szervezet vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a berendezéseken. A szervezet átadja a gyártónak a látogatásról készült jelentést, és adott esetben, a vizsgálati jelentést.

                  4.4.5.

                  A gyártó kérésre megküldheti a bejelentett szervezet jelentését.

            5.   EK-ELLENŐRZÉS
      5.1.   Az EK-ellenőrzés az az eljárás, amelyben a gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője biztosítja és kinyilvánítja, hogy a 3. pont szerint megvizsgált berendezések az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak megfelelnek, és ezen irányelv rá vonatkozó követelményeit teljesítik.
      5.2.   A gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy a gyártási eljárás során gyártott berendezések megfeleljenek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és ezen irányelv mindenkori követelményeinek. A gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője mindegyik berendezésen elhelyezi a CE-jelölést, és egy megfelelőségi nyilatkozatot állít ki. A megfelelőségi nyilatkozat egy vagy több berendezésre lehet érvényes, és a gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője őrzi meg.
      5.3.   A bejelentett szervezet elvégzi a megfelelő ellenőrzéseket és vizsgálatokat a gyártó választása szerint vagy minden egyes berendezés ellenőrzésével és kipróbálásával az 5.4. pont szerint, vagy a berendezéseknek statisztikai alapon való ellenőrzésével és kipróbálásával az 5.5. pont szerint, hogy ellenőrizze, a berendezések megfelelnek-e ezen irányelv követelményeinek.
      5.4.   Minden egyes berendezés ellenőrzése és kipróbálása

                  5.4.1.

                  Minden egyes berendezést egyenként ellenőriznek, és az 5. cikkben említett szabvány(ok)ban meghatározott ellenőrzéseknek vagy ezzel egyenértékű vizsgálatoknak vetik alá, hogy az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ezen irányelv rá vonatkozó követelményeinek való megfelelőségét ellenőrizzék.

                  5.4.2.

                  A kijelölt szervezet mindegyik engedélyezett berendezésen azonosító számát elhelyezi vagy elhelyezteti, és az elvégzett ellenőrzésekről egy megfelelőségi igazolást állít ki. A megfelelőségi igazolás egy vagy több berendezésre lehet érvényes.

                  5.4.3.

                  A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének kérésre a kijelölt szervezet által kiállított megfelelőségi igazolásokat be kell mutatnia.

            5.5.   Statisztikai ellenőrzés

                  5.5.1.

                  A gyártó berendezéseit egységes tételekben állítja elő, és minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a gyártási eljárás mindegyik gyártott tétel egységességét biztosítsa.

                  5.5.2.

                  A statisztikai eljárásnál a következő pontokat kell figyelembe venni:
                  A berendezéseket jellemzőik alapján statisztikai ellenőrzéseknek vetik alá, és olyan azonosítható tételekbe csoportosítják, amelyek egy egyedi modell berendezésegységeiből állnak, és amelyeket azonos feltételek mellett gyártanak. Szabálytalan időközökben ellenőriznek egy tételt. A véletlenszerűen kiválasztott berendezéseket egyenként ellenőrzik, és az 5. cikkben említett szabvány(ok)ban előírt szükséges vizsgálatoknak vagy ezzel egyenértékű ellenőrzéseknek vetik alá, hogy a tétel elfogadásáról vagy elutasításáról döntsenek.
                  A következő műveleti jellemzőkkel rendelkező mintavételi rendszer kerül alkalmazásra:

                              —

                              a minőségszint elfogadási valószínűsége 95 %-os, a meg nem felelési százalék pedig 0,5 és 1,5 % között van;

                              —

                              a határminőség elfogadási valószínűsége 5 %-os, a meg nem felelési százalék pedig 5 és 10 % között van.

                  5.5.3.

                  Ha egy tételt elfogadnak, akkor a bejelentett szervezet az azonosító számát mindegyik berendezésen elhelyezi vagy elhelyezteti, és egy írásos megfelelőségi igazolást állít ki az elvégzett vizsgálatokról. A tételből minden berendezés forgalomba hozható, kivéve azokat, amelyek nem feleltek meg.
                  Ha egy tételt elutasítanak, akkor a kijelölt szervezet megfelelő intézkedéseket tesz, hogy megakadályozza a tétel forgalomba hozatalát. Tételek gyakori elutasítása esetén a statisztikai ellenőrzéseket felfüggeszthetik.
                  A gyártó, a bejelentett szervezet felelősségére, annak azonosító számát a gyártási eljárás alatt elhelyezheti.

                  5.5.4.

                  A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének kérésre a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi igazolást be kell mutatnia.

            6.   EGYEDI EK-ELLENŐRZÉS

                  6.1.

                  Az egyedi EK-ellenőrzés az az eljárás, amelyben a gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője biztosítja és kinyilvánítja, hogy az illető berendezés, amelyre a 2. pontban említett igazolást kiállították, az ezen irányelv rá vonatkozó követelményeinek megfelel. A gyártó vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője elhelyezi a CE-jelölést a berendezésen, és kiállít egy megfelelőségi nyilatkozatot, amelyet meg kell őriznie.

                  6.2.

                  A kijelölt szervezet megvizsgálja a berendezést, és aláveti azt a tervdokumentáció figyelembevételével a szükséges vizsgálatoknak, annak érdekében, hogy az ezen irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőségét biztosítsa.
                  A kijelölt szervezet az engedélyezett berendezésre elhelyezi vagy elhelyezteti az azonosító számát, és egy megfelelőségi igazolást állít ki az elvégzett vizsgálatokról.

                  6.3.

                  A IV. mellékletben említett tervdokumentáció arra szolgál, hogy ellenőrizzék, a berendezés ezen irányelv követelményeinek megfelel-e, valamint a berendezés szerkezetét, gyártását és működésmódját megmagyarázzák.
                  A IV. mellékletben említett tervdokumentációt a kijelölt szervezet rendelkezésére kell bocsátani.

                  6.4.

                  Ha a kijelölt szervezet szükségesnek találja, akkor az ellenőrzéseket és a megfelelő vizsgálatokat a berendezés beszerelése után hajtják végre.

                  6.5.

                  A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének kérésre a kijelölt szervezet által kiállított megfelelőségi igazolást be kell mutatnia.

      III. MELLÉKLET

         CE-JELÖLÉS ÉS FELIRATOK

                  1.

                  A CE-jelölés a következő írásképű „CE” betűkből áll:

                  A CE-jelölést azon kijelölt szervezet azonosító száma követi, amely a gyártásellenőrzés szakaszában részt vett.

                  2.

                  A berendezésen vagy az adattáblán a CE-jelölést az alábbi feliratokkal együtt kell feltüntetni:

                              —

                              a gyártó neve és azonosító jele,

                              —

                              a berendezés kereskedelmi neve,

                              —

                              adott esetben az áramellátás típusa,

                              —

                              a berendezés kategóriája,

                              —

                              azon év két utolsó számjegye, melyben a CE-jelölést ráhelyezték.

                        A beszereléshez szükséges kiegészítő adatokat a különböző berendezések sajátosságának megfelelően kell megadni.

                  3.

                  A CE-jelölés kicsinyítésekor vagy nagyításakor a fent ábrázolt rácsból adódó arányokat be kell tartani.
                  A CE-jelölés különböző alkotórészeinek lényegében azonos vertikális dimenzióval kell rendelkezniük, amely nem lehet kisebb 5 mm-nél.

      IV. MELLÉKLET

         TERVDOKUMENTÁCIÓ

      A tervdokumentációnak a következő információkat kell tartalmaznia, amennyiben az értékelésre bejelentett szervezet megköveteli:

                  —

                  a berendezés általános leírása,

                  —

                  szerkezeti és gyártási rajzok, a részegységek ábrái, az összeállítási és kapcsolási rajzok,

                  —

                  a dokumentáció megértéséhez, beleértve a berendezések működését is, szükséges leírások és magyarázatok,

                  —

                  az 5. cikkben említett, részben vagy egészben alkalmazott szabványok listája, és az alapvető követelmények teljesítése érdekében elfogadott megoldások leírása, amennyiben az 5. cikkben említett szabványokat nem alkalmazták,

                  —

                  a vizsgálati jelentések,

                  —

                  üzembehelyezési és felhasználói kézikönyvek.

            Amennyiben lehetséges, a tervdokumentációnak a következő elemeket kell tartalmaznia:

                  —

                  a berendezésbe beépített részegységek igazolásai,

                  —

                  a gyártási eljárásokkal és/vagy a berendezés felügyeletével és/vagy ellenőrzésével kapcsolatos tanúsítványok és igazolások,

                  —

                  bármely más dokumentáció, amely lehetővé teszi, hogy a bejelentett szervezet értékelését elősegítse.

      V. MELLÉKLET

         A BEJELENTETT SZERVEZET ÉRTÉKELÉSÉNEK MINIMÁLIS KRITÉRIUMAI

      A tagállamok által kijelölt bejelentett szervezeteknek a következő minimális feltételeket kell teljesíteniük:

                  —

                  megfelelő személyzet és megfelelő eszközök, valamint felszerelések,

                  —

                  a személyzet műszaki hozzáértése és szakmai feddhetetlensége,

                  —

                  a vezetők és műszaki személyzet függetlensége a vizsgálatok végrehajtása, a jelentések elkészítése, a tanúsítványok kibocsátása, és az ezen irányelv értelmében végzett felügyelet során valamennyi olyan körtől, csoporttól és személyektől, akik közvetlenül vagy közvetve érintettek a berendezések területén,

                  —

                  a személyzet szakmai titoktartása,

                  —

                  polgári jogi felelősségbiztosítás, kivéve, ha a nemzeti jog értelmében a felelősség az államot terheli.

            Az első két francia bekezdésben írt feltételnek való megfelelőséget a tagállamok illetékes hatóságainak, vagy a tagállamok által kijelölt szervezeteknek rendszeresen meg kell vizsgálniuk.

      VI. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ

         A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása

      (hivatkozás a 14. cikkben)

                  A Tanács 90/396/EGK irányelve
                  (HL L 196., 1990.7.26., 15. o.)

                  A Tanács 93/68/EGK irányelve
                  (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.)

                  Kizárólag a 10. cikk

            B.   RÉSZ

         A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

      (hivatkozás a 14. cikkben)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  Alkalmazás napja

                  90/396/EGK

                  1991. június 30.

                  1992. január 1.

                  93/68/EGK

                  1994. június 30.

                  1995. január 1.

      VII. MELLÉKLET

         Megfelelési táblázat

                  90/396/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

                  1. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

                  1. cikk, (1) bekezdés, első és második francia bekezdés

                  1. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont

                  1. cikk, (2) bekezdés

                  1. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

                  1. cikk, (3) bekezdés

                  1. cikk, (2) bekezdés, d) pont

                  1. cikk, (4) bekezdés

                  1. cikk (3) bekezdés

                  2. cikk, (1) bekezdés

                  2. cikk, (1) bekezdés

                  2. cikk, (2) bekezdés, első és második mondat

                  2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

                  2. cikk, (2) bekezdés, harmadik mondat

                  2. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  3. és 4. cikk

                  3. és 4. cikk

                  5. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  5. cikk, (1) bekezdés, a) pont, második albekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  5. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  5. cikk, (2) bekezdés, első mondat

                  5. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés, harmadik mondat

                  5. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

                  6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, első mondat

                  6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

                  6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, második mondat

                  6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

                  6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

                  6. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, első mondat

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, második mondat

                  6. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, harmadik mondat

                  6. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

                  7. cikk

                  7. cikk

                  8. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  8. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  8. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szöveg

                  8. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szöveg

                  8. cikk, (1) bekezdés, b) pont, első–negyedik francia bekezdés

                  8. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i–iv. pont

                  8. cikk, (2) és (3) bekezdés

                  8. cikk, (2) és (3) bekezdés

                  8. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, első mondat

                  8. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

                  8. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, második mondat

                  8. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés

                  8. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés

                  8. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés

                  8. cikk, (5) bekezdés, a) pont

                  8. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés

                  8. cikk, (5) bekezdés, b) pont

                  8. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés

                  8. cikk, (6) bekezdés

                  8. cikk, (6) bekezdés

                  9–12. cikk

                  9–12. cikk

                  13. cikk

                  —

                  14. cikk, (1) és (2) bekezdés

                  —

                  14. cikk, (3) bekezdés

                  13. cikk

                  —

                  14. cikk

                  —

                  15. cikk

                  15. cikk

                  16. cikk

                  I–V. melléklet

                  I–V. melléklet

                  —

                  VI. melléklet

                  —

                  VII. melléklet