title: A Tanács irányelve (1991. június 3.) az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) Közösségen belüli összehangolt bevezetéséhez kijelölendő frekvenciasávról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0287

Hivatalos Lap L 144 , 08/06/1991 o. 0045 - 0046 finn különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0116  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0116

		A Tanács irányelve(1991. június 3.)az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) Közösségen belüli összehangolt bevezetéséhez kijelölendő frekvenciasávról(91/287/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a 84/549/EGK ajánlás [4] a távközlés terén összehangolt közös szemléletre épülő szolgáltatások bevezetésére szólít fel;mivel a Tanács a távközlési szolgáltatások és berendezések közös piacának fejlesztéséről szóló, 1988. június 30-i állásfoglalásában [5] az egész Európára kiterjedő szolgáltatások piaci követelményeknek megfelelő fejlesztésére szólít fel;mivel a modern távközlő hálózatok által nyújtott erőforrásokat a Közösség gazdasági fejlődése érdekében teljes mértékben ki kell használni;mivel az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelvet [6] alkalmazni kell, továbbá különös figyelmet kell fordítani a káros elektromágneses interferencia elkerülésére;mivel igen eltérőek a Közösségben jelenleg használatban lévő vezeték nélküli telefonos rendszerek, valamint a működtetésükre szolgáló frekvenciasávok, s így nem teszik lehetővé az egész Európára kiterjedő szolgáltatások kínálta előnyöket, illetve a valóban európai piaccal járó méretgazdaságosságból származó előnyöket;mivel az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) jelenleg éppen az Európai Távközlési Szabvány (ETS), illetve az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) kifejlesztését végzi;mivel az Európai Távközlési Szabvány (ETS) kidolgozásánál figyelembe kell venni a felhasználók biztonságát, az európai szintű együttműködési képesség szükségességét, továbbá lehetővé kell tenni az olyan felhasználók részére, akik az egyik tagállamban DECT- technológián alapuló szolgáltatásban részesülnek, hogy adott esetben a szolgáltatás bármely másik tagállamban a rendelkezésükre álljon;mivel a DECT európai megvalósítása jelentős lehetőséget biztosít a valóban európai vezeték nélküli digitális telefonrendszer megteremtésére;mivel az ETSI becslése szerint a DECT-hez a nagy sűrűségű területeken 20 MHz-re lesz szükség;mivel a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) a DECT részére közös európai frekvenciasávként az 1880-1900 MHz-et ajánlotta, annak elismerésével, hogy a DECT-rendszer fejlődésétől függően szükség lehet további frekvenciasáv kialakítására;mivel mindezt figyelembe kell venni az 1992. évi Igazgatási Rádió-világértekezlet (WARC) előkészítésénél;mivel a frekvenciasáv DECT részére történő kijelölésének időpontját követően a meglévő szolgáltatások továbbra is fennmaradhatnak a hullámsávon belül, feltéve hogy nem ütköznek a kereskedelmi igényeknek megfelelően létrehozandó DECT-rendszerekkel;mivel az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) Közösségen belüli összehangolt bevezetéséről szóló, 1991. június 3-i 91/288/EGK tanácsi ajánlás [7] végrehajtása biztosítja a DECT legkésőbb 1992. december 31-ig történő végrehajtását;mivel a távközlési végberendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről, többek között a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. április 29-i 91/263/EGK tanácsi irányelv [8] lehetővé teszi a DECT közös megfelelési előírásainak gyors megállapítását;mivel a DECT megvalósítása függ a helyhez kötött bázisállomások és mozgóállomások közötti átviteli és vételi frekvenciasáv kiosztásától és hozzáférhetőségétől;mivel bizonyos rugalmasságra lesz szükség a különböző tagállamokban meglévő eltérő frekvenciaigények figyelembevétele érdekében; biztosítani kell, hogy e rugalmasság ne lassítsa le a DECT-technológia kereskedelmi igényeknek megfelelő, Közösségen belüli megvalósítását;mivel a DECT egész Európára kiterjedő megvalósítása érdekében elengedhetetlen lesz a fent meghatározott frekvenciasáv teljes tartományának fokozatos rendelkezésre állása,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) rendszere a 91/288/EGK ajánlásban említett vezeték nélküli digitális távközlésre vonatkozó Európai Távközlési Szabványnak (ETS) megfelelő technológia, továbbá az e technológiát közvetlenül használó nyilvános és zárt távközlési rendszerek.2. cikkA tagállamok a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete T/R 22-02 CEPT- ajánlásának megfelelően 1992. január 1-jéig kötelesek kijelölni az 1880–1900 MHz frekvenciasávot az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) részére.A CEPT-ajánlásnak megfelelően a DECT elsőbbséget élvez ugyanazon a sávon belül az egyéb szolgáltatásokkal szemben, és a kijelölt hullámsávon belül védelemben részesül.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1991. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.4. cikkA Bizottság legkésőbb 1995 végéig jelentést nyújt be a Tanácsnak ennek az irányelvnek a végrehajtásáról.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1991. június 3-ána Tanács részérőlaz elnökA. Bodry[1] HL C 187., 1990.7.27. 5. o.[2] HL C 19., 1991.1.28. 97. o. ésHL C 106., 1991.4.22., 78. o.[3] HL C 332., 1990.12.31., 172. o.[4] HL L 298., 1984.11.16., 49. o.[5] HL C 257., 1988.10.4., 1. o.[6] HL L 139., 1989.5.23., 19. o.[7] HL L 144., 1991.6.8., 47. o.[8] HL L 128., 1991.5.23., 1. o.--------------------------------------------------


title: Commission Directive 72/169/EEC of 14 April 1972 on determining the characteristics and minimum conditions for inspecting vine varieties

text:
Avis juridique important

|

31972L0169

Official Journal L 103 , 02/05/1972 P. 0025 - 0029 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124  Danish special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0366  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124  English special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0383  Greek special edition: Chapter 03 Volume 7 P. 0218  Spanish special edition: Chapter 03 Volume 5 P. 0219  Portuguese special edition Chapter 03 Volume 5 P. 0219

A BIZOTTSÁG IRÁNYELVE(1972. április 14.)a szőlő fajtáinak vizsgálata során alkalmazott jellemzők és minimális feltételek meghatározásáról(72/169/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb az 1971. március 22-i irányelvvel[1] módosított, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 5d. cikke (2) bekezdésére,mivel a fenti irányelv rendelkezései szerint a tagállamok kötelesek jegyzéket összeállítani azokról a fajtákról, amelyeknek standard szaporítóanyagát a területükön minősítésre és vizsgálatra elismerik;mivel a fajták elismerését közösségi feltételekhez kötötték, amelyeket hivatalos vizsgálatokkal és különösen termésvizsgálatokkal kell érvényre juttatni;mivel a vizsgálatoknak kellő számú jellemzőre kell kiterjedniük, hogy lehetővé váljon a fajták leírása;mivel Közösségi szinten kell meghatározni a minimálisan megvizsgálandó jellemzőket;mivel ezen túlmenően a vizsgálatok minimumfeltételeit meg kell állapítani;mivel ezeket a jellemzőket és a vizsgálat minimumfeltételeit a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében kell megállapítani;mivel az e határozatban meghatározott intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Magok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok előírják, hogy a szőlőfajták elismerésének céljából végrehajtott hivatalos vizsgálatok legalább az I. mellékletben felsorolt jellemzőkre kiterjedjenek.Gondoskodnak róla, hogy a vizsgálat során teljesüljenek a II. mellékletben felsorolt minimumfeltételek.2. cikkA tagállamok legkésőbb 1972. július 1-jén hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1972. április 14-én.a Bizottság részérőlaz elnökS. L. MANSHOLTI. MELLÉKLETA. RÉSZA JELLEGZETESSÉG, ÁLLANDÓSÁG ÉS HOMOGENITÁS VIZSGÁLATÁNÁL FIGYELEMBE VETT ALAKTANI JELLEMZŐK1. Egy 10-20 cm hosszúságú hajtáscsúcs növésben lévő hajtáson1.1. alak1.2. szín (rügyfakadáskor, hogy meg lehessen figyelni az antociánokat)1.3. szőrösség2. Zöldhajtás a virágzás ideje alatt2.1. keresztmetszet (alak és kontúr)2.2. szőrösség3. Fás hajtás3.1. felület3.2. szártag4. Kacsok eloszlása5. Fiatal, felső levelek egy 10-30 cm hosszú, növésben lévő hajtás tetején (a hajtáscsúcstól elkülönülő első 3 levél, attól a ponttól számítva)5.1. szín5.2. szőrösség6. Kifejlett levél (a 8. és 11. szárcsomó között)6.1. fénykép6.2. rajz vagy közvetlen lenyomat méretarányokkal6.3. általános alak6.4. levélkaréjok száma6.5. vállöblök6.6. az alsó és felső oldalöblök mélysége6.7. a levélalj szőrössége6.8. felület6.9. levélszél7. Virágzatlátható nem8. A szőlő szüretre érettsége alatt (a borszőlő- és csemegeszőlő-fajták vonatkozásában)8.1. fénykép (méretarányokkal)8.2. alak8.3. méret8.4. fürtnyél (hossz)8.5. átlagsúly grammban8.6. szemek ellenállása leszakítás során8.7. fürt tömörsége9. A szőlőbogyó szüretre érettsége alatt (a borszőlő- és csemegeszőlő-fajták vonatkozásában)9.1. fénykép (méretarányokkal)9.2. alak9.3. bogyónagyság az átlagsúly feltüntetésével9.4. szín9.5. héj (csemegeszőlő-fajták vonatkozásában)9.6. magok száma (csemegeszőlő-fajták vonatkozásában)9.7. gyümölcshús9.8. lé9.9. íz10. Mag (a borszőlő- és csemegeszőlő-fajták vonatkozásában): fénykép két oldalról és profilból (méretarányokkal)B. RÉSZA JELLEGZETESSÉG, ÁLLANDÓSÁG ÉS HOMOGENITÁS VIZSGÁLATÁNÁL FIGYELEMBE VETT FIZIOLÓGIAI TULAJDONSÁGOK1. VEGETATÍV JELENSÉGEK1.1. Fenológiai adatok megállapítása:A fenológiai időpontokat egy vagy több kontrollfajtával való összehasonlítással állapítják meg.1.1.1. Németország vonatkozásában:1.1.1.1. fehérszőlőfajták - Weißer Riesling, Weißer Gutedel, Müller-Thurgau1.1.1.2. kékszőlőfajták - Blauer Spätburgunder1.1.2. Franciaország vonatkozásában:1.1.2.1. fehérszőlőfajták - Riesling, Chasselas blanc, Müller-Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc1.1.2.2. kékszőlőfajták - Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan, Grenache noir1.1.2.3. csemegeszőlő-fajták - Cardinal rouge, Chasselas blanc, Alphonse Lavallée, Servant blanc1.1.3. Olaszország vonatkozásában:1.1.3.1. fehérszőlőfajták - Trebbiano toscano, Pinot binaco, Chasselas dorato1.1.3.2. kékszőlőfajták - Barbera, Merlot, Sangiovese1.1.3.3. csemegeszőlő-fajták - Regina, Chasselas dorato, Cardinal1.1.4. Luxembourg vonatkozásábanfehérszőlőfajták - Riesling, Müller-Thurgau1.2. Rügyfakadás idejeAzon időpont, amikor a hagyományosan metszett szőlőtőke rügyeinek a fele fakad, megmutatva a belső szőrzetet a kontrollfajtákhoz képest,1.3. Teljes virágzás idejeAzon időpont, amikor a kontrollfajtákkal összehasonlítva meghatározott számú növényen a virágok fele kinyílt.1.4. Érettség (a borszőlő- és csemegeszőlő-fajták vonatkozásában)Az érettség időszakán kívül fel kell tüntetni a must sűrűségét vagy valószínűsíthető alkoholfokát, savasságát és a megfelelő hozamot kilogramm/hektárban kifejezve, összehasonlítva egy vagy több kontrollfajtával, lehetőleg hasonló méretű hozamokat megadva.2. TERMESZTÉSI JELLEGZETESSÉGEK2.1. Növekedési erély2.2. Növekedési habitus (az első terméshozó rügy elhelyezkedése, preferált méret)2.3. Termőképesség2.3.1. rendszeresség2.3.2. hozam2.3.3. anomáliák2.4. Ellenálló képesség vagy érzékenység2.4.1. kedvezőtlen környezeti feltételek2.4.2. károsító szervezetek2.4.3. a bogyó repedési hajlamossága2.5. A vegetatív szaporítás alatti viselkedés2.5.1. oltás2.5.2. szaporítás dugványozással3. HASZNOSÍTÁS3.1. borszőlőnek3.2. csemegeszőlőnek3.3. alanyokként3.4. ipari felhasználási célra.II. MELLÉKLETA VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉNEK MINIMUMFELTÉTELEI1. Ökológiai információ1.1. hely1.2. földrajzi adottságok1.2.1. hosszúsági fok1.2.2. szélességi fok1.2.3. magasság1.2.4. fekvés és lejtés1.3. klimatikus feltételek1.4. talajtípus2. Technikai részletek2.1. borszőlő- és csemegeszőlő-fajtáknál2.1.1. 24 szőlőtőkénél, lehetőleg számos különböző alanyon2.1.2. minimum 3 évi termesztésnél2.1.3. legalább 2 helyen, különböző ökológiai adottságokkal2.1.4. oltó vételezését legalább 3 alanyfajtánál vizsgálva2.2. alany fajtáknál2.2.1. 5 szőlő legalább kétféle növekedési habitussal2.2.2. 5 évvel telepítés után2.2.3. 3 hely, különböző ökológiai adottságokkal2.2.4. oltó vételezését legalább háromfajta oltócsappal kell vizsgálni[1] HL L 71., 1971.3.25., 16. o.[2] HL L 93.--, 1968.4.17., 15. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/1787 irányelve (2015. október 6.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK tanácsi irányelv II. és III. mellékletének módosításáról

text:
               7.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 260/6

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1787 IRÁNYELVE
   (2015. október 6.)
   az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK tanácsi irányelv II. és III. mellékletének módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 98/83/EK irányelv II. és III. melléklete meghatározza az emberi fogyasztásra szánt víz ellenőrzésére irányuló programokra vonatkozó minimális követelményeket és a különböző paraméterek elemzési módszereivel kapcsolatos előírásokat.

               (2)

               A II. és a III. mellékletben szereplő előírásokat a tudományos és a műszaki fejlemények alapján, valamint az uniós jogszabályokkal való összhang érdekében aktualizálni kell.

               (3)

               A 98/83/EK tanácsi irányelv II. melléklete a minősítő ellenőrzés és az üzemszerű ellenőrzés tekintetében megenged egy bizonyos fokú rugalmasságot, lehetővé téve a mintavételek gyakoriságának csökkentését bizonyos körülmények között. A tudományos fejlemények fényében tisztázni kell a paraméterek megfelelő gyakorisággal történő ellenőrzésének különleges feltételeit és az alkalmazandó ellenőrzési technikák skáláját.

               (4)

               Az Egészségügyi Világszervezet 2004 óta kidolgozta a vízellátás biztonságára vonatkozó kockázatértékelési és kockázatkezelési elveken alapuló módszerét, amely szerepel az ivóvíz minőségére vonatkozó iránymutatásaiban
                   (2). Az ivóvízellátás biztonságára vonatkozó EN 15975-2 szabvánnyal együtt ezek az iránymutatások képezik azokat a nemzetközileg elismert elveket, amelyeken az ivóvíz előállítása, elosztása, paramétereinek ellenőrzése és elemzése alapul. A 98/83/EK tanácsi irányelv II. mellékletét ezért az említett elvek legutóbbi frissítésének megfelelően ki kell igazítani.

               (5)

               Az emberi egészségére jelentett kockázatok ellenőrzésére irányuló programoknak biztosítaniuk kell, hogy a vízellátási lánc teljes egészében intézkedések legyenek érvényben, és figyelembe kell venniük az ivóvízkinyerésre használt víztestekkel kapcsolatos információkat. Az ellenőrzési programokra vonatkozó általános kötelezettségeknek a vízkivétel és a vízellátás közötti területet kell áthidalniuk. A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 6. cikke szerint a tagállamoknak létre kell hozniuk a védett területek jegyzékét/jegyzékeit. Az ilyen védett területeknek az említett irányelv 7. cikkének (1) bekezdése értelmében magukban kell foglalniuk minden víztestet, amelyet emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használnak, vagy amelyeket ilyen használatra szánnak. A víztesteknek az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 8. cikke szerinti megfigyelése során kapott eredményeket fel kell használni az ivóvíz kezelés előtti és utáni kockázatának a 98/83/EK irányelv alkalmazása céljából történő meghatározására.

               (6)

               A tapasztalatok azt mutatják, hogy sok (elsősorban fizikai-kémiai) paraméter tekintetében a megfigyelt koncentrációk ritkán lépik át a határértékeket. Az ilyen, gyakorlati jelentőséggel nem bíró paraméterek rendszeres mérése és jelentése magas költségekkel jár, különösen azokban az esetekben, amelyekben sok paramétert kell figyelembe venni. A rugalmas ellenőrzési gyakoriság bevezetése ezekben az esetekben olyan költségmegtakarítási lehetőségeket biztosít, amelyek sem közegészségügyi, sem pedig más szempontból nem jelentenek hátrányt. A rugalmas ellenőrzés lehetővé teszi az olyan adatok gyűjtésének csökkentését is, amelyek az ivóvíz minőségéről kevés vagy semennyi információt nem nyújtanak.

               (7)

               A tagállamoknak tehát lehetőséget kell biztosítani az általuk kialakított ellenőrzési programoktól való eltérésre, feltéve, hogy hiteles kockázatértékelést hajtanak végre, amely alapulhat például az Egészségügyi Világszervezetnek az ivóvíz minőségére vonatkozó iránymutatásain, és amely figyelembe veszi a 2000/60/EK irányelv 8. cikke szerint végzett mérések eredményeit.

               (8)

               A 98/83/EK irányelv II. mellékletének B2. táblázata, amely a palackokba vagy tartályokba töltött, eladásra szánt vízre vonatkozik, elavulttá vált, mivel ezeket a termékeket a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szabályozza. Az említett termékekre a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok (HACCP) elvei, valamint a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott hatósági ellenőrzések elvei is vonatkoznak. Az említett rendeletek elfogadása következtében a 98/83/EK irányelv II. melléklete a továbbiakban de facto nem vonatkozik a palackokba vagy tartályokba töltött, eladásra szánt vízre.

               (9)

               A Tanács 2013/51/Euratom irányelve (7) a radioaktív anyagok ellenőrzésére különleges szabályokat vezetett be. A radioaktív anyagokra vonatkozó ellenőrzési programokat tehát kizárólag a szóban forgó irányelvnek megfelelően kell kialakítani.

               (10)

               A 98/83/EK irányelv III. mellékletében foglalt, a paraméterek elemzésére vonatkozó előírásokat alkalmazó laboratóriumoknak nemzetközileg elfogadott eljárásokkal vagy kritériumalapú teljesítményszabványokkal és – lehetőség szerint – validált analitikai módszerekkel kell dolgozniuk.

               (11)

               A 2009/90/EK bizottsági irányelv (8) az EN ISO/IEC 17025 szabvány vagy más, nemzetközileg elfogadott hasonló szabvány alkalmazását írja elő az analitikai módszerek validálására. Az EN ISO/IEC 17025 szabványt a 882/2004/EK rendelet szerint is alkalmazni kell a tagállamok illetékes hatóságai által kijelölt laboratóriumok akkreditálására. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a 98/83/EK irányelv összefüggésében a szóban forgó szabványt vagy más, azzal egyenértékű nemzetközileg elfogadott szabványt használjanak. A 98/83/EK irányelv III. mellékletének a 2009/90/EK irányelvhez történő igazítása érdekében be kell vezetni az alsó méréshatárt és a mérési bizonytalanságot, mint teljesítményjellemzőket. A tagállamok számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy a 98/83/EK irányelv III. melléklete szerint korlátozott ideig továbbra is a pontosság, a precizitás és a kimutatási határ teljesítményjellemzőt alkalmazzák, és ezáltal elegendő időt biztosítsanak a laboratóriumok számára, hogy alkalmazkodni tudjanak ehhez a technikai előrelépéshez.

               (12)

               A mikrobiológiai paraméterek elemzésére számos ISO-szabvány jött létre. Az EN ISO 9308-1 és az EN ISO 9308-2 szabványok (az E. coli és coliform baktériumok számlálásáról) és az EN ISO 14189 szabvány (a Clostridium perfringens elemzéséről) tartalmazzák az elemzés elvégzéséhez szükséges valamennyi előírást. Ezekre az új szabványokra és technikai fejleményekre is utalni kell a 98/83/EK irányelv III. mellékletében.

               (13)

               Az alternatív módszereknek a 98/83/EK irányelv III. mellékletében meghatározott módszerrel való egyenértékűsége értékelésének céljából a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az EN ISO 17994 szabványt használják, amelyet a 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) és a 2009/64/EK bizottsági határozat (10) a mikrobiológiai módszerek egyenértékűségére vonatkozó szabványként határozott meg. A tagállamok számára lehetővé kell tenni továbbá, hogy ehelyett az EN ISO 16140 szabványt vagy bármely más hasonló, nemzetközileg elfogadott vizsgálati eljárást alkalmazzanak az EN ISO 17994 szabvány alkalmazási körén kívül eső, a tenyésztéstől eltérő elveken alapuló módszerek egyenértékűségének megállapítására a 2073/2005/EK bizottsági rendelet (11) 5. cikkének (5) bekezdése szerint.

               (14)

               Ezért a 98/83/EK irányelv II. és III. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (15)

               Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 98/83/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/83/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               a II. melléklet helyébe az ezen irányelv I. mellékletében szereplő szöveg lép;

               2.

               a III. melléklet ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2017. október 27-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadnak.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2015. október 6-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 330., 1998.12.5., 32. o.

      (2)  http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

      (7)  A Tanács 2013. október 22-i 2013/51/Euratom irányelve a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról (HL L 296., 2013.11.7., 12. o.).

      (8)  A Bizottság 2009. július 31-i 2009/90/EK irányelve a vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról (HL L 201., 2009.8.1., 36. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. február 15-i 2006/7/EK irányelve a fürdővizek minőségéről (HL L 64., 2006.3.4., 37. o.)

      (10)  A Bizottság 2009. január 21-i 2009/64/EK határozata az ISO 17994:2004(E) szabványnak a 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a mikrobiológiai módszerek egyenértékűségére vonatkozó szabványként történő meghatározásáról (HL L 23., 2009.1.27., 32. o.)

      (11)  A Bizottság 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendelete az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).

      I. MELLÉKLET

            „II. MELLÉKLET

               ELLENŐRZÉS

            A. RÉSZ

               Általános célkitűzések és az emberi fogyasztásra szánt víz ellenőrzésére irányuló programok

                        1.

                        Ezeknek a programoknak biztosítaniuk kell, hogy:

                                    a)

                                    az emberi egészségére jelentett kockázatok ellenőrzésére irányuló intézkedések a vízellátási lánc teljes egészében – a vízgyűjtő területtől vízkivételen, vízkezelésen, -víztároláson keresztül a vízelosztásig – hatékonyak legyenek, és hogy a víz a megfelelési helyen egészséges és tiszta legyen;

                                    b)

                                    elérhetőek legyenek az emberi fogyasztás céljára szolgáltatott víz minőségével kapcsolatos azon információk, amelyek bizonyítják, hogy a 4. és az 5. cikkben megállapított kötelezettségek és az I. mellékletben megállapított határértékek teljesülnek;

                                    c)

                                    meghatározzák az emberi egészségre jelentett kockázatok csökkentésének legmegfelelőbb eszközeit.

                        2.

                        A 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóságok olyan ellenőrző programokat hoznak létre, amelyek megfelelnek az ezen melléklet B. részében szereplő paramétereknek és gyakoriságoknak, amelyek a következőkből állnak:

                                    a)

                                    diszkrét pontokon vízminták vétele és vizsgálata; vagy

                                    b)

                                    a folyamatos ellenőrzés során rögzített mérések;

                              Az ellenőrző programok állhatnak továbbá a következőkből:

                                    a)

                                    a berendezések működési és karbantartási állapotával kapcsolatos nyilvántartások ellenőrzése; és/vagy

                                    b)

                                    a vízgyűjtő terület, a vízkinyerés, a vízkezelés, a víztárolás és a vízelosztás infrastruktúrájának ellenőrzése.

                        3.

                        Az ellenőrző programok a C. részben előírtak szerint kockázatértékelésen alapulhatnak.

                        4.

                        A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrző programokat folyamatosan és rendszeresen felülvizsgálják, és legalább ötévente frissítik vagy újra megerősítik.

                  B. RÉSZ

               Paraméterek és gyakoriság

            1.   Általános keret

            Az ellenőrzési programnak figyelembe kell vennie az 5. cikkben említett paramétereket, ideértve azokat is, amelyek fontosak a házi elosztó rendszerek által a víz minőségére gyakorolt hatás értékeléséhez a 6. cikk (1) bekezdése szerinti megfelelési helyen. Az ellenőrzés céljára megfelelő paraméterek kiválasztásakor minden vízelosztó rendszer esetében figyelembe kell venni a helyi körülményeket.
            A tagállamok biztosítják, hogy a 2. pontban felsorolt paramétereket a 3. pontban meghatározott gyakorisággal ellenőrizzék.
            2.   Paraméterek jegyzéke

               Az A. csoportba tartozó paraméterek

            A következő paramétereket (A. csoport) a 3. pontban található 1. táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni.

                        a)

                           Escherichia coli (E. coli), coliform baktériumok, telepszám 22 °C-on, szín, zavarosság, íz, szag, pH, vezetőképesség;

                        b)

                        az ellenőrzési programban az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően, és adott esetben a C. részben szereplő kockázatértékelés útján meghatározott egyéb paraméterek.

                  Különleges körülmények esetén a következő paramétereket is az A. csoportba kell sorolni:

                        a)

                        ammónium és nitrit, klóramin alkalmazása esetén;

                        b)

                        alumínium és vas, ha a vízkezelő szerként használják.

               A B. csoportba tartozó paraméterek

            Az ezen irányelvben meghatározott valamennyi határértéknek való megfelelés megállapítása érdekében minden, az A. csoportban nem vizsgált és az 5. cikk szerint meghatározott paramétert legalább a 3. pontban található 1. táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni.
            3.   A mintavételek gyakorisága

               1. táblázat

               Minimális mintavételi és vizsgálati gyakoriság a megfelelőség ellenőrzésére

                        A vízellátási körzeten belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség
                        (Lásd az 1. és a 2. megjegyzést)
                        m3

                        A. csoportba tartozó paraméterek
                        a minták száma évente
                        (Lásd a 3. megjegyzést)

                        B. csoportba tartozó paraméterek
                        a minták száma évente

                        ≤ 100

                        > 0
                        (Lásd a 4. megjegyzést)

                        > 0
                        (Lásd a 4. megjegyzést)

                        > 100

                        ≤ 1 000

                        4

                        1

                        > 1 000

                        ≤ 10 000

                        4
                        + 3
                        minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre

                        1
                        + 1
                        minta minden megkezdett 4 500 m3/nap mennyiségre

                        > 10 000

                        ≤ 100 000

                        3
                        + 1
                        minta minden megkezdett 10 000 m3/nap mennyiségre

                        > 100 000

                        12
                        + 1
                        minta minden megkezdett 25 000 m3/nap mennyiségre

                           1. megjegyzés:

                        A vízellátási körzet az a földrajzilag meghatározott térség, amelyen belül az emberi fogyasztásra szánt víz egy vagy több forrásból származik, és a víz minősége hozzávetőlegesen egységesnek tekinthető.

                           2. megjegyzés:

                        A víz mennyiségét a naptári évben vett átlagok alapján számítják ki. A vízellátási körzetben lakók száma is használható a víz mennyisége helyett a minimális gyakoriság meghatározásához, 200 l/(nap*fő) vízfogyasztást feltételezve.

                           3. megjegyzés:

                        A feltüntetett gyakoriság kiszámítása az alábbi módon történik: pl. 4 300 m3/nap = 16 minta (4 minta az első 1 000 m3/nap mennyiségre + 12 további minta 3 300 m3/nap mennyiségre).

                           4. megjegyzés:

                        Azoknak a tagállamoknak, amelyek az irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint eltérést engedtek meg az egyedi ellátásból származó víz esetén, ezeket a gyakoriságokat csak olyan vízellátási körzetekre kell alkalmazniuk, amelyek naponta 10 és100 m3 közötti mennyiségű vizet szolgáltatnak.

                  C. RÉSZ

               Kockázatértékelés

                        1.

                        A tagállamok rendelkezhetnek a B. részben foglalt paraméterektől és mintavételi gyakoriságoktól való eltérés lehetőségéről, feltéve, hogy kockázatértékelést végeznek az ebben a részben előírtak szerint.

                        2.

                        Az 1. pontban említett kockázatértékelésnek a nemzetközi szabványokban, például az ivóvízellátás biztonságáról és a kockázat- és a válságkezelés irányelveiről szóló EN 15975-2 szabványban meghatározott általános kockázatértékelési elveken kell alapulnia.

                        3.

                        A kockázatértékelésnek figyelembe kell vennie a víztesteknek a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 8. cikke szerinti ellenőrzése során kapott eredményeket a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon víztestek esetében, amelyek a szóban forgó irányelv V. melléklete szerint átlagosan napi 100 m3-nél több vizet biztosítanak.

                        4.

                        Amennyiben a kockázatértékelés eredményei alapján az alábbi feltételek valamelyike teljesül, a paraméterek B. rész 2. pontjában szereplő jegyzékét ki kell bővíteni és/vagy a B. rész 3. pontjában meghatározott mintavételi gyakoriságokat növelni kell:

                                    a)

                                    az e mellékletben szereplő paraméterek jegyzéke vagy meghatározott gyakoriságok nem elegendőek a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítéséhez;

                                    b)

                                    a 7. cikk (6) bekezdése értelmében kiegészítő ellenőrzést kell végezni;

                                    c)

                                    az A. rész 1. pontjának a) alpontjában meghatározott biztosítékokra van szükség.

                        5.

                        Amennyiben a kockázatértékelés eredményei alapján az alábbi feltételek valamelyike teljesül, a paraméterek B. rész 2. pontjában szereplő jegyzékét szűkíteni lehet és a B. rész 3. pontjában meghatározott mintavételi gyakoriságokat csökkenteni lehet:

                                    a)

                                    az E. coli baktérium mintavételi gyakorisága semmilyen körülmények között nem csökkenthető a B. rész 3. pontjában meghatározott gyakoriság alá.

                                    b)

                                    a többi paraméter tekintetében:

                                                i.

                                                a mintavétel helyszínét és gyakoriságát a paraméter eredete, valamint variabilitása és koncentrációjának hosszú távú alakulása szerint kell meghatározni a 6. cikkre figyelemmel;

                                                ii.

                                                a B. rész 3. pontjában meghatározott minimális mintavételi gyakoriság akkor csökkenthető egy paraméter esetében, ha legalább egy hároméves időszak alatt rendszeres időközönként, a teljes vízellátási körzetre reprezentatív mintavételi helyeken vett minden minta eredménye alacsonyabb értéket mutat, mint a határérték 60 %-a;

                                                iii.

                                                az ellenőrizendő paraméterek B. rész 2. pontjában szereplő jegyzékéből egy paraméter akkor törölhető, ha legalább egy hároméves időszak alatt rendszeres időközönként, a teljes vízellátási körzetre reprezentatív mintavételi helyeken vett minden minta eredménye alacsonyabb értéket mutat, mint a határérték 30 %-a;

                                                iv.

                                                az ellenőrizendő paraméterek B. rész 2. pontjában szereplő jegyzékéből egy adott paraméter olyan kockázatértékelés eredménye alapján törölhető, amely az emberi fogyasztásra szánt víz forrásainak ellenőrzésén alapul, és amely eredményei igazolják az emberi egészség védelmét – az 1. cikkben foglaltak szerint – az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott minden káros hatástól;

                                                v.

                                                egy paraméter esetében a mintavételi gyakoriság csak akkor csökkenthető, illetve az ellenőrizendő paraméterek jegyzékéből egy paraméter csak akkor törölhető az ii. és az iii. pontban meghatározottak szerint, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy nincs olyan ésszerűen várható tényező, amely az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének romlását okozná.

                        6.

                        A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

                                    a)

                                    a kockázatértékeléseket az illetékes hatóságuk jóváhagyja; és

                                    b)

                                    elérhetőek legyenek azok az információk, amelyek bizonyítják, hogy a kockázatértékeléseket elvégezték, a kockázatértékelések eredményeinek összefoglalójával együtt.

                  D. RÉSZ

               Mintavételi módszerek és mintavételi helyek

                        1.

                        A mintavételek helyét úgy kell kijelölni, hogy teljesüljenek a 6. cikk (1) pontjában a megfelelési helyekre vonatkozó rendelkezések. Elosztó hálózat esetében a tagállam a vízellátási körzeten belül vagy a vízkezelő műnél is vehet mintát konkrét paraméterekre vonatkozóan, ha bizonyítható, hogy az nem okozza az adott paraméterek tekintetében kapott értékek romlását. Amennyire lehetséges, a mintavételek számát időben és térben egyenletesen kell elosztani.

                        2.

                        A megfelelési helyen történő mintavételt az alábbi követelmények szerint kell végezni:

                                    a)

                                    bizonyos kémiai paraméterek (különösen réz, ólom és nikkel) megfelelésének vizsgálata céljából vett mintákat a fogyasztói csapból kell venni a víz előzetes kifolyatása nélkül; 1 liter véletlenszerű napközbeni mintát kell venni. Ehelyett a tagállamok – amennyiben saját helyzetüket jobban tükrözi – alkalmazhatják a csővezetékrendszerben meghatározott ideig stagnáló vízből történő mintavétel módszerét (»pangóvíz-módszer«), feltéve, hogy a vízellátási körzet szintjén ez nem eredményez kevesebb nem megfelelő eredményt, mint a napközbeni véletlenszerű mintavétel;

                                    b)

                                    a mikrobiológiai paraméterek (megfelelőségének értékelésére a megfelelési helyen a mintavételt az EN ISO 19458 szabvány »b)« mintavételi célja (a fogyasztói csaphoz érkező víz) szerint kell végezni.

                        3.

                        Az elosztó hálózatban történő mintavételt, a fogyasztói csapoknál történő mintavétel kivételével az ISO 5667-5 szabvány szerint kell végezni. A mikrobiológiai paraméterek vizsgálatára az elosztó hálózatban a mintavételt és minta kezelését az EN ISO 19458 szabvány »a)« mintavételi célja szerint kell végezni.

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).”

      II. MELLÉKLET
      A 98/83/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                  „A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzés és az ezen irányelvnek való megfelelés bizonyítása céljából alkalmazott analitikai módszereket az EN ISO/IEC 17025 szabvány vagy más, azzal egyenértékű, nemzetközileg elfogadott szabvány szerint validálják. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a laboratóriumok és az azokkal szerződésben álló felek az EN ISO/IEC 17025 szabványnak vagy más, nemzetközileg elfogadott hasonló szabványnak megfelelő minőségirányítási gyakorlatot kövessenek.
                  Olyan analitikai módszer hiányában, amely megfelel a B. részben meghatározott, a módszerrel szembeni minimális teljesítménykövetelményeknek, a tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzés a rendelkezésre álló legjobb, de túlzott költségekkel nem járó technikák alkalmazásával történjen.”

                  2.

                  Az 1. pont a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 1. pont címének helyébe a következő szöveg lép:
                              „A. RÉSZ

                                 Mikrobiológiai paraméterek, amelyek analitikai módszerei meg vannak határozva”;

                              b)

                              A harmadik–kilencedik bekezdés – ideértve az 1. megjegyzést – helyébe a következő szöveg lép:
                              „A mikrobiológiai paraméterekre vonatkozó módszerek a következők:

                                          a)

                                             Escherichia coli (E. coli) és coliform baktériumok (EN ISO 9308-1 vagy EN ISO 9308-2)

                                          b)

                                             Enterococcusok (EN ISO 7899-2)

                                          c)

                                             Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266)

                                          d)

                                          tenyészthető mikroorganizmusok számlálása – telepszám 22 °C-on (EN ISO 6222)

                                          e)

                                          tenyészthető mikroorganizmusok számlálása – telepszám 36 °C-on (EN ISO 6222)

                                          f)

                                             Clostridium perfringens (beleértve a spórákat is) (EN ISO 14189)”

                  3.

                  A 2. pont a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 2. pont címének helyébe a következő szöveg lép:
                              „B. RÉSZ

                                 Kémiai és indikátor paraméterek, amelyekre a módszerrel szembeni teljesítménykövetelmények vonatkoznak”

                              b)

                              A 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „1.   Kémiai és indikátor paraméterek

                              Az 1. táblázatban szereplő paraméterek esetében az analitikai módszerrel szemben követelmény, hogy képes legyen a határértéknek megfelelő koncentrációkat az adott határérték legfeljebb 30 %-ának megfelelő – a 2009/90/EK bizottsági irányelv (1) 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott – alsó méréshatárral és az 1. táblázatban megadott mérési bizonytalansággal mérni. Az eredményt legalább annyi tizedesjegy pontossággal kell megadni, mint amennyivel az I. melléklet B. és C. részében a határértékeket meghatározták.
                              A tagállamok 2019. december 31-ig megengedhetik a 2. táblázatban szereplő »pontosság«, »precizitás« és »kimutatási határ« teljesítményjellemzők alkalmazását az első bekezdésben, illetve az 1. táblázatban szereplő »alsó méréshatár« és »mérési bizonytalanság« követelmények helyett.
                              Az 1. táblázatban szereplő mérési bizonytalanság nem használható az I. mellékletben megadott határértékek további tűréshatáraként.

                                 1. táblázat

                                 A módszerrel szembeni minimális követelmény – »mérési bizonytalanság«

                                          Paraméterek

                                          Mérési bizonytalanság
                                          (Lásd az 1. megjegyzést)
                                          a határérték %-os arányában (a pH kivételével)

                                          Megjegyzések

                                          Alumínium

                                          25

                                          Ammónium

                                          40

                                          Antimon

                                          40

                                          Arzén

                                          30

                                          Benzo[a]pirén

                                          50

                                          Lásd az 5. megjegyzést.

                                          Benzol

                                          40

                                          Bór

                                          25

                                          Bromát

                                          40

                                          Kadmium

                                          25

                                          Klorid

                                          15

                                          Króm

                                          30

                                          Vezetőképesség

                                          20

                                          Réz

                                          25

                                          Cianid

                                          30

                                          Lásd a 6. megjegyzést.

                                          1,2-diklór-etán

                                          40

                                          Fluorid

                                          20

                                          Hidrogénion koncentráció pH (pH egységekben kifejezve)

                                          0,2

                                          Lásd a 7. megjegyzést.

                                          Vas

                                          30

                                          Ólom

                                          25

                                          Mangán

                                          30

                                          Higany

                                          30

                                          Nikkel

                                          25

                                          Nitrát

                                          15

                                          Nitrit

                                          20

                                          Oxidálhatóság

                                          50

                                          Lásd a 8. megjegyzést.

                                          Peszticidek

                                          30

                                          Lásd a 9. megjegyzést.

                                          Policiklusos aromás szénhidrogének

                                          50

                                          Lásd a 10. megjegyzést.

                                          Szelén

                                          40

                                          Nátrium

                                          15

                                          Szulfát

                                          15

                                          Tetraklóretilén

                                          30

                                          Lásd a 11. megjegyzést.

                                          Triklóretilén

                                          40

                                          Lásd a 11. megjegyzést.

                                          Trihalometánok – összesen

                                          40

                                          Lásd a 10. megjegyzést.

                                          Összes szerves széntartalom (TOC)

                                          30

                                          Lásd a 12. megjegyzést.

                                          Zavarosság

                                          30

                                          Lásd a 13. megjegyzést.

                                          Az akrilamid, az epiklórhidrin és a vinilklorid ellenőrzése termékspecifikációk révén történik.

                                 2. táblázat

                                 A módszerrel szemben 2019. december 31-ig alkalmazható követelmények – »pontosság«, »precizitás« és »kimutatási határ«

                                          Paraméterek

                                          Pontosság
                                          (Lásd a 2. megjegyzést)
                                          a határérték %-os arányában (a pH kivételével)

                                          Precizitás
                                          (Lásd a 3. megjegyzést)
                                          a határérték %-os arányában (a pH kivételével)

                                          Kimutatási határ
                                          (Lásd a 4. megjegyzést)
                                          a határérték %-os arányában (a pH kivételével)

                                          Megjegyzések

                                          Alumínium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Ammónium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Antimon

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Arzén

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Benzo[a]pirén

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Benzol

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Bór

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Bromát

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Kadmium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Klorid

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Króm

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Vezetőképesség

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Réz

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Cianid

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Lásd a 6. megjegyzést.

                                          1,2-diklór-etán

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Fluorid

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Hidrogénion koncentráció pH (pH egységekben kifejezve)

                                          0,2

                                          0,2

                                          Lásd a 7. megjegyzést.

                                          Vas

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Ólom

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Mangán

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Higany

                                          20

                                          10

                                          20

                                          Nikkel

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Nitrát

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Nitrit

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Oxidálhatóság

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Lásd a 8. megjegyzést.

                                          Peszticidek

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Lásd a 9. megjegyzést.

                                          Policiklusos aromás szénhidrogének

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Lásd a 10. megjegyzést.

                                          Szelén

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Nátrium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Szulfát

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Tetraklóretilén

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Lásd a 11. megjegyzést.

                                          Triklóretilén

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Lásd a 11. megjegyzést.

                                          Trihalometánok – összesen

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Lásd a 10. megjegyzést.

                                          Zavarosság

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Az akrilamid, az epiklórhidrin és a vinilklorid ellenőrzése termékspecifikációk révén történik.

                                 (1)  A vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról szóló, 2009. július 31-i 2009/90/EK bizottsági irányelv (HL L 201., 2009.8.1., 36. o.).”"

                              c)

                              A 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „2.   Megjegyzések az 1. és a 2. táblázathoz

                                             1. megjegyzés

                                          A mérési bizonytalanság a felhasznált adatok alapján a mérendő mennyiségre kapott értékek szórására jellemző nem negatív szám. A mérési bizonytalanságra vonatkozó módszerrel szembeni követelmény (k = 2) a táblázatban megadott határérték százalékos aránya vagy annál jobb eredmény. Más rendelkezés hiányában a mérési bizonytalanságot a határérték szintjén kell megbecsülni.

                                             2. megjegyzés

                                          A pontosság a szisztematikus hiba mutatója, azaz a nagy számú ismételt mérés átlagértéke, valamint a valódi érték közötti különbség. Részletesebb leírás az ISO 5725 szabványban található.

                                             3. megjegyzés

                                          A precizitás a véletlen hiba mutatója, és rendszerint az eredmények átlagérték körüli (egy tételen belüli és tételek közötti) szórásaként fejezzük ki. Az elfogadható precizitás a relatív szórás kétszerese. Ezt a kifejezést részletesebben az ISO 5725 szabvány írja le.

                                             4. megjegyzés

                                          A kimutatási határ:

                                                      —

                                                      vagy a paramétert alacsony koncentrációban tartalmazó természetes minta egy tételén belüli szórásának háromszorosa, vagy

                                                      —

                                                      egy vakminta (egy tételen belüli) szórásának ötszöröse.

                                             5. megjegyzés

                                          Ha a mérési bizonytalanság értéke nem érhető el, a rendelkezésre álló legjobb technikát kell kiválasztani (60 %-ig).

                                             6. megjegyzés

                                          A módszer meghatározza az összes cianidtartalmat annak minden formájában.

                                             7. megjegyzés

                                          A pontosság, a precizitás és a mérési bizonytalanság értékei pH-egységekben vannak kifejezve.

                                             8. megjegyzés

                                          Referencia-módszer: EN ISO 8467

                                             9. megjegyzés

                                          A módszerrel szembeni követelmények egyedi peszticidekre vonatkoznak és jelzésértékűek. A mérési bizonytalanság értéke számos peszticid esetében 30 % is lehet, más peszticidek esetében azonban legfeljebb 80 %-os érték is megengedhető.

                                             10. megjegyzés

                                          A módszerrel szembeni követelmények az egyes anyagokra vonatkoznak, és meg kell felelniük az I. melléklet B. részében az egyes anyagokra vonatkozó határértékek 25 %-ának

                                             11. megjegyzés

                                          A módszerrel szembeni követelmények az egyes anyagokra vonatkoznak, és meg kell felelniük az I. melléklet B. részében az egyes anyagokra vonatkozó határértékek 50 %-ának

                                             12. megjegyzés

                                          A mérési bizonytalanságot az összes szerves széntartalom (TOC) 3 mg/l-es szintjén kell megbecsülni. Az összes szerves széntartalom és oldott szerves szén meghatározására szolgáló CEN 1484 útmutatót (Guidelines for the determination of TOC and dissolved organic carbon (DOC) kell használni.

                                             13. megjegyzés

                                          A mérési bizonytalanságot az EN ISO 7027 szabványnak megfelelően 1,0 NTU (nefelometriás turbiditási egység) szinten kell megbecsülni.”

                  4.

                  A 3. pontot el kell hagyni.


title: A Bizottság 2004/69/EK irányelve (2004. április 27.) a multilaterális fejlesztési bankok fogalommeghatározása tekintetében a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0069

Hivatalos Lap L 125 , 28/04/2004 o. 0044 - 0044

		A Bizottság 2004/69/EK irányelve(2004. április 27.)a "multilaterális fejlesztési bankok" fogalommeghatározása tekintetében a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 60. cikke (1) bekezdésének ötödik francia bekezdésére,mivel:(1) A 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 19. pontja a "multilaterális fejlesztési bankokat" felsorolással határozza meg.(2) A Multilaterális Beruházásbiztosítási Ügynökség (MIGA) 2002. novemberi levelében felvételét kérte a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 19. pontjában foglalt jegyzékbe.(3) A MIGA a Világbank-csoport tagja. A MIGA biztosítékot nyújt a magánszektorhoz tartozó befektetőknek a nem kereskedelmi kockázatokra és különösen – pontosan meghatározott feltételek szerint – a devizák inkonvertibilitásával és átutalhatóságával, a kisajátítással, a háborúval és polgárháborús zavargásokkal, valamint a kormányzati intézmények által elkövetett szerződésszegéssel kapcsolatos veszteségek kockázatára. A MIGA célja, hogy elősegítse a fejlődő tagországok gazdasági fejlődését a magánvállalkozások, és különösen kis- és középvállalkozások alapításának, bővülésének és modernizálásának ösztönzésével, hogy ezzel egészítse ki a Világbank-csoport többi tagjának tevékenységét.(4) A MIGA a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 19. pontjában felsorolt multilaterális fejlesztési bankok kockázati profiljával egyenértékű kockázati profillal bír, ezért az 1. cikk 19. pontjában foglalt jegyzékbe felvehető, és ennek következtében a 2000/12/EK irányelv 43. cikkében megállapított preferenciális kockázati súlyozásra jogosult.(5) Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak azon bizottság véleményével, amely a 2000/12/EK irányelv 60. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően a Bizottságot segíti,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2000/12/EK irányelv 1. cikkének 19. pontja helyébe a következő szöveg lép:"(19) "Multilaterális fejlesztési bank" a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, a Nemzetközi Pénzügyi Társaság, az Amerika-közi Fejlesztési Bank, az Ázsiai Fejlesztési Bank, az Afrikai Fejlesztési Bank, az Európa Tanács Letelepedési Alapja, az Északi Beruházási Bank, a Karibi Fejlesztési Bank, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, az Európai Beruházási Alap, az Amerika-közi Beruházási Társaság és a Multilaterális Beruházásbiztosítási Ügynökség;"2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2004. június 30-a előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2004. április 27-én.a Bizottság részérőlFrederik Bolkesteina Bizottság tagja[1] HL L 126., 2000.5.26., 1. o. A legutóbb a 2002/87/EK irányelvvel (HL L 35., 2002.2.11., 1. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: A Tanács 94/74/EK irányelve (1994. december 22.) a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló 92/12/EGK irányelv, az ásványi olajok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/81/EGK irányelv, valamint az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló 92/82/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994L0074

Hivatalos Lap L 365 , 31/12/1994 o. 0046 - 0051 finn különkiadás fejezet 9 kötet 3 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 9 kötet 3 o. 0003

		A Tanács 94/74/EK irányelve(1994. december 22.)a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló 92/12/EGK irányelv, az ásványi olajok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/81/EGK irányelv, valamint az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló 92/82/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az export esetén a vámeljárás alkalmazását ki kell zárni a jövedékiadó-felfüggesztési eljárás köréből annak érdekében, hogy a jövedéki adó célokra alkalmazott szállítási rendelkezések védelmet biztosíthassanak azon kockázatok ellen, amelyeknek a termékek a szállítás során a feladási helytől kezdve a Közösségből való kilépés pontjáig ki vannak téve;mivel azon esetben, ha a jövedéki termékek feladására egy olyan nyilatkozat kiadásával került sor, miszerint e termékeket belső közösségi árutovábbítási eljárásnak, vagy TIR vagy ATA Egyezmény szerinti eljárásnak vetik alá, akkor annak megállapítása szükséges, hogy e nyilatkozat egyben jövedéki adó céljára termékkísérő-okmányként is szolgál;mivel amennyiben a jövedéki termékeket az egyik tagállamban szabadforgalomba bocsátják, és ugyanezen tagállamba e termékeket egy másik tagállam területén keresztül szállítják be, a 3649/92/EGK bizottsági rendeletben [4] meghatározott egyszerűsített kísérőokmányt kell alkalmazni;mivel a kísérőokmányon jelezni kell minden veszteséget, amely a Közösség területén belüli áruszállítás során merült fel, hogy biztosítható legyen, az okmány a teljesítés elismerésére szolgálhasson, és hogy meghatározható legyen e feljegyzések formája és tartalma;mivel gondoskodni kell egy választható biztosítékról a jelenleg érvényben lévők helyett, amelyet a fuvarozó vagy a termék tulajdonosa nyújt azért, hogy csökkentse a Közösségen belüli szállítás során felmerülő kockázatokat;mivel biztosítani kell a tengeri úton vagy csővezetéken szállított ásványolajok Közösségen belüli szállítására vonatkozó biztosítékoktól való elállás lehetőségét;mivel lehetővé kell tenni azt, hogy az adminisztratív kísérőokmányok módosításával új címzett vagy új rendeltetési hely kerülhessen megjelölésre;mivel meg kell állapítani azon feltételeket, amelyeket az ásványolajok feladójának teljesítenie kell, amennyiben nem kell kitöltenie a kísérőokmányon a címzettre vonatkozó rovatot, ha a címzett feladáskor nem ismert;mivel a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés erősítése érdekében lehetőséget kell biztosítani pótlólagos intézkedések meghozatalára a szúrópróbaszerű ellenőrzések terén;mivel elő kell írni, hogy a kísérőokmányok feladási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságainak szánt példányain szereplő információt számítógépen továbbítsák;mivel gondoskodni kell arról, hogy a feladónak visszaküldendő példányt faxon juttassák vissza annak megerősítésére, hogy az ügylet megfelelően és gyorsan lezárult;mivel a jövedéki termékek két tagállam adóraktárai közötti rendszeres szállítása esetében szükséges egyszerűsíteni a kísérőokmányokra vonatkozó eljárást;mivel ki kell kötni, hogy az adózási vagy a nemzeti azonosító jelzések használata nem sértheti a tagállamok által megállapított, a jelenlegi adózási szabályok megfelelő alkalmazására és a csalások, adókikerülések vagy visszaélések kiküszöbölésére irányuló rendelkezéseket;mivel rögzíteni kell azokat a feltételeket, amelyek szerint a fegyveres erők és egyéb szervezetek mentességet kaphatnak a jövedéki adó alól;mivel a belső piac megfelelő működéséhez fontos meghatározni azon termékeket, amelyek az ásványolajok kategóriájába tartoznak;mivel meg kell határozni azon termékeket, amelyek az ásványolajok kategóriájába és az általános jövedéki ellenőrzési rendelkezések hatálya alá tartoznak;mivel lehetővé kell tenni azon jövedéki adó visszatérítését, amelyet újrahasznosítás céljából az adóraktárba visszaküldött, szennyezetté vált vagy véletlenül összekeveredett ásványolajokra fizettek meg;mivel közösségi szinten kötelezően mentesítik azon ásványolajokat, amelyeket kémiai redukció céljából nagyolvasztó kemencékbe fecskendeztek be, hogy ezáltal elkerülhetők legyenek a tagállamokban érvényes különböző adózási eljárásokból eredő versenytorzulások;mivel ki kell kötni, hogy az egyik tagállamban szabadforgalomba bocsátott, gépjárművek üzemanyagtartályaiban található és üzemanyagként felhasználásra kerülő ásványolajok jövedékiadó-mentesek legyenek más tagállamokban annak érdekében, hogy ezáltal a személyek és az áruk szabad mozgását ne korlátozzák, és elkerülhető legyen a kettős adóztatás;mivel az Európai Közösség Integrált Vámtarifájának [5] legutóbbi változatában bekövetkezett módosítások fényében szükséges korszerűsíteni az ólmozott és ólmozatlan üzemanyagokra vonatkozó KN-kódokat;mivel legvégül, a tagállamok önállóan nem tudják megvalósítani az ezen irányelvben megállapított a jövedéki adó alkalmazásának eljárásaira vonatkozó módosításokat, amelyek a belső piac zavartalan működését kívánják biztosítani, ezért szükséges a jövedéki adóra vonatkozó tagállami jogszabályok közösségi szintű közelítése;mivel ennek megfelelően módosítani kell a 92/12/EGK [6], a 92/81/EGK [7] és a 92/82/EGK [8] irányelvet,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 92/12/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 5. cikk a következőképpen módosul:a) a (2) bekezdés első francia bekezdését a következő szöveggel kell helyettesíteni:"– harmadik országokból vagy a 2. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett területekről vagy a Csatorna-szigetekről származnak vagy oda irányulnak, és amelyeket a 2913/92/EGK rendelet [9] 84. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt vámfelfüggesztési eljárások egyike alá vontak, vagy vámszabadterületen, illetve vámszabad raktárban helyeztek el,"b) a (2) bekezdésben a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"– feladása belső közösségi árutovábbítási eljárásban a tagállamok között, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás országain keresztül történt, vagy egy tagállam és egy, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás országa között történt, vagy TIR- vagy ATA-igazolvány használatával egy, illetve több, Európai Szabadkereskedelmi Társulási tagsággal nem rendelkező harmadik országon keresztül történt";c) a (2) bekezdésben a második albekezdés mondatának első része helyébe a következő szöveg lép: "Az egységes vámokmányok alkalmazása esetén:";d) az alábbi új bekezdéssel egészül ki:"(3) A 24. cikkben előírt eljárás szerint kell bejegyezni minden pótlólagos adatot, amelyet az árutovábbítási okmányként szolgáló szállítási vagy kereskedelmi okmányok tartalmaznak, és szintén a 24. cikk szerint kell végrehajtani azon változtatásokat, amelyek a teljesítési eljáráshoz történő igazodáshoz kellenek, amikor jövedéki termékek egyszerűsített belső közösségi árutovábbítási eljárás mellett kerülnek szállításra."2. A 7. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:"(7) Amennyiben az egyik tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki termékeket az e tagállamban levő rendeltetési helyre egy másik tagállam területén keresztül szállítják, e szállításra a (4) bekezdésben említett kísérőokmány alkalmazásával és a megfelelő útvonal betartásával kerül sor.(8) A (7) bekezdésben említett esetekben:a) a feladó az áruk feladását megelőzően nyilatkozatot tesz a feladás helye szerinti, jövedéki adó ellenőrzésért felelős illetékes adóhatóságoknak;b) a címzett tanúsítja, hogy a rendeltetés helye szerinti, jövedéki adó ellenőrzéséért felelős illetékes adóhatóságok által rögzített szabályok szerint átvette az árut;c) a feladó és a címzett hozzájárul minden olyan ellenőrzéshez, amely lehetővé teszi adóhatóságaik számára, hogy megbizonyosodjanak az áru tényleges átvételéről;(9) Amennyiben jövedéki termékeket gyakran és rendszeresen szállítanak a (7) bekezdésben meghatározott feltételek szerint, a tagállamok kétoldalú megállapodást köthetnek egy egyszerűsített, a (7) és (8) bekezdéstől eltérő eljárás alkalmazására."3. A 13. cikkben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:"a) szükség esetén biztosítékot nyújt a termék előállítására, feldolgozására és tartására, valamint kötelező biztosítékot nyújt szállításukra a 15. cikk (3) bekezdése szerint, amelynek feltételeit az adóraktár engedélyezése szerinti tagállam illetékes hatóságai állapítanak meg;"4. A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(4) A (3) bekezdésben említett hiányokat és azon veszteségeket, amelyekre az (1) bekezdés értelmében az adó alóli mentesítés nem vonatkozik, az illetékes hatóságok minden esetben feltüntetik a 18. cikk (1) bekezdésben említett és a feladónak visszaküldendő kísérőokmányok hátoldalán.Az eljárás a következő:- azon esetben, ha a veszteségek vagy a hiányok az adófelfüggesztés alatt álló jövedéki termékek Közösségen belüli szállítása során merültek fel, a veszteségek vagy hiányok felmerülése szerinti tagállam illetékes hatóságai a megfelelő megjegyzéssel ellátják a kísérőokmány feladónak visszaküldendő példányát,- amikor a termékek megérkeznek a rendeltetési hely szerinti tagállamba, e tagállam illetékes hatóságai jelzik, hogy a megállapított veszteségekre részleges adómentességet biztosítanak vagy nem adnak mentességet.A fentiekben említett esetekben e hatóságok határozzák meg a (3) bekezdés értelmében felszámításra kerülő jövedéki adó kiszámításának alapját. A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai a kísérőokmányok feladónak visszaküldendő példányának másolatát elküldik azon tagállam illetékes hatóságának, ahol a veszteség felmerült."5. A 15. cikk a következőképpen módosul:a) az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az 5. cikk (2) bekezdése, a 16. cikk, a 19. cikk (4) bekezdése és a 23. cikk (1a) bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül a jövedéki termékek adófelfüggesztés mellett történő szállítása az adóraktárak között valósul meg.Az első albekezdés rendelkezései a szabadforgalomba még nem bocsátott nulla kulcsos jövedéki termékek Közösségen belüli szállítására is vonatkoznak.";b) a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(3) A Közösségen belüli szállítással együtt járó kockázatokra olyan biztosíték nyújt fedezetet, amelyet a 13. cikk szerint az átadó adóraktár engedélyese nyújt, vagy adott esetben egy, mind a feladót, mind pedig a fuvarozót együttesen és egyetemlegesen kötelező biztosíték. A tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik a szállítónak vagy az áru tulajdonosának, hogy a feladó adóraktár engedélyese helyett ők nyújtsanak biztosítékot. Adott esetben a tagállamok a címzettől is kérhetik a biztosíték nyújtását.Amennyiben a jövedékiadó-köteles ásványolajokat a Közösségen belül tengeri úton vagy csővezetéken szállítják, a tagállamok felmenthetik a feladó adóraktár engedélyesét az első albekezdés szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól.A biztosítékra vonatkozó részletes szabályozást a tagállamok állapítják meg. A biztosíték a Közösségen belül mindenütt érvényes.";c) az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(5) A feladó adóraktár engedélyese vagy annak képviselője módosíthatja a kísérőokmány 4., 7., 7a., 13., 14. és/vagy 17. rovatának tartalmát azért, hogy olyan új címzettet jelöljön meg, aki adóraktár engedélyese vagy bejegyzett kereskedő, vagy hogy új rendeltetési helyet jelöljön meg. Az átadás szerinti illetékes hatóságot azonnal értesíteni kell, és a kísérőokmány hátoldalán az új címzettet vagy rendeltetési helyet azonnal fel kell tüntetni.";d) a következő bekezdéssel egészül ki:"(6) Az ásványolajok Közösségen belüli tengeri vagy belvízi úton történő szállítása esetén a feladó adóraktár engedélyesének nem kell kitöltenie a kísérőokmány 4., 7., 7a., 13. és 17. rovatát, amennyiben, az áru feladásakor a címzett nem ismert, feltéve hogy:- a feladási hely szerinti tagállam illetékes hatóságai előzetesen felhatalmazzák a feladót arra, hogy ne töltse ki e rovatokat,- ugyanezen hatóságokat azonnal értesítik a címzett nevéről, címéről, jövedéki számáról és a rendeltetési országról, amint ezen adatok ismeretté válnak, vagy legkésőbb akkor, amikor az áru elérte rendeltetési helyét."6. A szöveg a következő cikkel egészül ki:"15b. cikk(1) Tekintettel a 19. cikk (6) bekezdésében említett szúrópróbaszerű ellenőrzésekre, valamely tagállam illetékes hatóságai kérhetik egy másik tagállam illetékes hatóságaitól, hogy a 15a. cikkben meghatározott információkon kívül további adatokat szolgáltassanak. Az ilyen információcserére a 77/799/EGK [10] irányelv adatvédelmet szabályozó rendelkezései vonatkoznak.(2) Amennyiben az (1) bekezdés értelmében történik információcsere, és egy tagállam belső jogszabálya kiköti, hogy az információcserében érintett személyekkel konzultálni kell, akkor az ilyen jogszabályt továbbra is alkalmazni lehet.(3) Az (1) bekezdés szerinti szúrópróbaszerű ellenőrzések végrehajtásához szükséges információt egy egységes ellenőrzési okmány alkalmazásával cserélik ki. Az okmány formáját és tartalmát a 24. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően alakítják ki."7. A 18. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(6) E cikk azon jövedéki termékekre is vonatkozik, amelyeket az ugyanabban a tagállamban található két adóraktár között egy másik tagállam területén keresztül szállítanak adófelfüggesztés mellett."8. A 19. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdésben a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:"A feladási és rendeltetési hely szerinti tagállamok illetékes hatóságai kiköthetik, hogy a kísérőokmányok számukra készült példányaiban szereplő információt számítógépes úton küldjék el;"b) a (2) bekezdésben az első albekezdés után a következő két albekezdéssel egészül ki:"A fenti rendelkezések ellenére a feladási tagállam rendelkezhet úgy, hogy a visszaküldendő példány másolatát faxon azonnal küldjék meg a feladónak, hogy ezáltal a biztosíték gyorsan feloldható legyen. Ez nem érinti az első mondat szerinti, az eredeti példány visszaküldésére vonatkozó kötelezettséget.Amennyiben jövedéki terméket adófelfüggesztés mellett gyakran és rendszeresen szállítanak két tagállam között, az adott tagállamok illetékes hatóságai kétoldalú egyezmény keretében engedélyezhetik a kísérőokmányok összevont vagy automatizált igazolásokkal történő egyszerűsítését a teljesítés elismerésére.";c) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(4) Azon jövedéki termékek, amelyeket az egyik tagállambeli illetőségű adóraktár engedélyese egy vagy több tagállamon keresztüli szállítással ad fel exportra, a 4. cikk c) bekezdése szerinti adófelfüggesztés mellett szállítható. Ezen eljárás olyan tanúsítvány kiállításával zárul le, amelyet a feladás szerinti közösségi vámhivatal ad ki azt igazolva, hogy a termékek ténylegesen elhagyták a Közösség területét. E hivatalnak vissza kell küldenie a feladónak a kísérőokmány igazolással ellátott, feladót illető példányát."9. A 21. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:"Minden olyan rendelkezés sérelme nélkül, amelyet a tagállamok e cikk megfelelő végrehajtásának érdekében megalkotnak, valamint azért, hogy kiküszöböljenek minden csalást, adókikerülést és visszaélést, a tagállamok biztosítják, hogy e jelölések vagy jelzések ne akadályozzák a jövedéki termékek szabad mozgását."10. A 23. cikk a következő bekezdéssel bővül ki:"(1a) Az (1) bekezdésben említett fegyveres erők és szervezetek felhatalmazást kapnak arra, hogy más tagállamoktól jövedékiadó-felfüggesztés alá tartozó termékeket a 18. cikkben említett kísérőokmányokkal fogadjanak, feltéve hogy az okmányokhoz egy adómentességi igazolást is csatoltak. Az adómentességi igazolás formáját és tartalmát a 24. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghatározni."11. A 24. cikk a következőképpen módosul:a) a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(2) Az 5., 7., 15b., 18., 19. és 23. cikk alkalmazásához szükséges intézkedéseket a (3) és (4) bekezdésben szabályozott eljárásoknak megfelelően kell meghozni.";b) az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(5) A (2) bekezdésben említett intézkedések mellett, a bizottság megvizsgálja az elnök által a saját kezdeményezésére vagy egy tagállam képviselőjének kérésére, a jövedéki adóra vonatkozó közösségi rendelkezések alkalmazása tárgyában felvetett ügyet."2. cikkA 92/81/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(1) Ezen irányelv alkalmazásában "ásványolaj":a) a 2706 KN-kód alá tartozó termékek;(b) a 270710, 270720, 270730, 270750, 27079100, 27079911 és 27079919 KN-kód alá tartozó termékek;c) a2709 KN-kód alá tartozó termékek;;d) a 2710 KN-kód alá tartozó termékek;e) a 2711 KN-kód alá tartozó termékek, ideértve a vegyileg tiszta metánt és propánt, de kivéve a földgázt;f) a 271210, 27122000, 27129031, 27129033 , 27129039 és 27129090 KN-kód alá tartozó termékek;g) a 2715 KN-kód alá tartozó termékek;h) a 2901 KN-kód alá tartozó termékek,i) a 29021100, 29021990, 290220 , 290230, 29024100, 29024200 , 29024300 és 290244 KN-kód alá tartozó termékek;j) a 34031100 és 340319 KN-kód alá tartozó termékek,k) a 3811 KN-kód alá tartozó termékek;l) a 3817; KN-kód alá tartozó termékek"b) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(4) Az ezen irányelvben említett KN-kódokat a kombinált nómenklatúra 1994. október 1-jén hatályos változata szerint kell érteni."2. A szöveg a következő cikkel egészül ki:"2a. cikk(1) A 92/12/EGK irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezései csak a következő ásványolajokra vonatkoznak:a) a 270710, 270720, 270730 és 270750 KN-kód alá tartozó termékek;b) a 27100011 és a 27100078 KN-kódok közé tartozó termékek. Bár a 27100021, 27100025 és 27100059 KN-kódok alá tartozó termékek esetében az ellenőrzési és szállítási rendelkezések csak az ömlesztett kereskedelmi szállításra vonatkoznak;c) a 2711 (kivéve a 27111100 és 27112100) KN-kód alá tartozó termékek;d) a 290110 KN-kód alá tartozó termékek;e) a 290220, 290230, 29024100, 29024200, 29024300 és 290244 KN-kód alá tartozó termékek.(2) Egy tagállam a Bizottságot azonnal tájékoztatja, amennyiben úgy találja, hogy az (1) bekezdésben említett ásványolajoktól eltérő ásványolajokat kívánnak tüzelő-, fűtőanyagként vagy motorüzemanyagként kínálnak, értékesítenek vagy felhasználnak vagy más módon kerül sor csalásra, adókikerülésre vagy visszaélésre. A közlés kézhezvételétől számított egy hónapon belül a Bizottság továbbítja az értesítést a többi tagállam részére. A 92/12/EGK irányelv 24. cikkében rögzített eljárásnak megfelelően döntik el, hogy a kérdéses termékeket is a 92/12/EGK irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezései alá vonják-e.(3) A tagállamok kétoldalú megállapodások keretében a fenti termékek bármelyikére vagy mindegyikére tekintettel mellőzhetik a 92/12/EGK irányelvben meghatározott ellenőrzési intézkedések némelyikét vagy az összes ilyen intézkedést, amennyiben nem vonatkozik rájuk a 92/82/EGK irányelv 2. cikke. Az ilyen intézkedések nem érintik a megállapodásban részt nem vevő tagállamokat. Minden ilyen kétoldalú megállapodásról értesítik a Bizottságot, amely tájékoztatja erről a többi tagállamot."3. A szöveg a következő cikkel egészül ki:"7a. cikkA tagállamok visszatéríthetik azon jövedéki adót, amelyet az adóraktárba újrahasznosítás céljából visszaküldött, szennyezetté vált vagy véletlenül összekeveredett ásványolajokra fizettek meg."4. A 8. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:"d) ásványolajok, amelyeket kémiai redukció céljából nagyolvasztó kemencékbe fecskendeztek be adalékként a főüzemanyagként használt kokszhoz."b) a (2) bekezdésben az első mondat helyébe a következő szöveg lép:"(2) Az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok teljes vagy részleges adómentességet vagy -csökkentést alkalmazhatnak az ásványolajok vagy egyéb, hasonló célokra szánt, adóügyi ellenőrzés alá tartozó termékek adómértékében."5. A szöveg a következő cikkel egészül ki:"8a. cikk(1) Egyetlen más tagállamban sem jövedékiadó-kötelesek azok az egyik tagállamban szabadforgalomba bocsátott ásványolajok, amelyek kereskedelmi gépjárművek szabványtartályában találhatók, és amelyeket e járművek üzemanyagaként kívánnak felhasználni, valamint azok, amelyek speciális konténerekben találhatók, és amelyeket a szállítás folyamán az ugyanezen konténereket ellátó rendszerek működtetésére kívánnak felhasználni.(2) Ezen irányelv alkalmazásában:"szabványtartályok":- a jármű gyártója által a járműbe szilárdan beépített azon tartályok, amelyek az üzemanyagnak közvetlenül a gépjármű motorjában való felhasználását teszik lehetővé mind meghajtásra, mind adott esetben szállítás közben a hűtő- és egyéb rendszerek működtetésére.Szabványtartály továbbá a gépjárművek azon szilárdan beépített gáztartálya is, amely közvetlenül a gázzal való üzemelést teszi lehetővé, valamint az egyéb berendezések tartályai, amelyekkel adott esetben a gépjárművet felszerelik.- a jármű gyártója által a járműbe szilárdan beépített azon tartályok, amelyek az üzemanyagnak közvetlenül a gépjármű motorjában való felhasználását teszik lehetővé szállítás közben a hűtő- és egyéb olyan rendszerek működtetésére, amelyekkel a különleges tartályokat felszerelték."Különleges tartály": bármely olyan tartály, amely speciálisan tervezett rendszerrel rendelkezik hűtő-, oxigénellátó-, hőszigetelő vagy egyéb rendszerek működtetésére."3. cikk"2. cikk(1) Ezen irányelv a következő ásványolajokra vonatkozik:- a 27100026, 27100034 és 27100036 KN-kód alá tartozó ólmozott benzin;- a 27100027, 27100029 és 27100032 KN-kód alá tartozó ólmozatlan benzin;- a 27100069 KN-kód alá tartozó gázolaj;- a 27100074 és 27100078 KN-kódok közé tartozó nehéz fűtőolaj;- a 27111211 és 27111900 KN-kódok közé tartozó cseppfolyós gáz;- a 27112900 KN-kód alá tartozó tartozó metán;- a 27100051 és 27100055 KN-kód közé tartozó kerozin.(2) Az (1) bekezdésben említett KN-kódokat az 1994. október 1-jén hatályos kombinált nómenklatúra szerint kell érteni."4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1995. július 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1994. december 22-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Seehofer[1] HL C 215., 1994.8.5., 19. o.[2] 1994. december 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 1994. október 20-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 369., 1992.12.18., 17. o.[5] HL C 143. A., 1993.5.24., 560. o.[6] HL L 76., 1992.3.23., 1. o. A legutóbb a 92/108/EGK irányelvvel (HL L 390., 1992.12.31., 124. o.) módosított irányelv.[7] HL L 316., 1992.10.31., 12. o. A legutóbb a 92/108/EGK irányelvvel (HL L 390., 1992.12.31., 124. o.) módosított irányelv.[8] HL L 316., 1992.10.31., 19. o.[9] HL L 302., 1992.10.19., 1. o.[10] HL L 336., 1977.12.27., 15. o.--------------------------------------------------