title: A Tanács (EU) 2017/952 irányelve (2017. május 29.) az (EU) 2016/1164 irányelvnek a harmadik országokat érintő hibrid struktúrákból adódó diszkrepanciák tekintetében történő módosításáról

text:
               7.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 144/1

         A TANÁCS (EU) 2017/952 IRÁNYELVE
   (2017. május 29.)
   az (EU) 2016/1164 irányelvnek a harmadik országokat érintő hibrid struktúrákból adódó diszkrepanciák tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 115. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   különleges jogalkotási eljárás keretében,
   mivel:

               (1)

               Elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezért a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) konkrét fellépésekre irányuló ajánlásokat fogalmazott meg az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezéssel összefüggésben.

               (2)

               Az OECD adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni 15 fellépéséről szóló végleges jelentéseket 2015. október 5-én tették közzé. Ezt a végeredményt a 2015. december 8-i következtetéseiben a Tanács is üdvözölte. A következtetésekben a Tanács hangsúlyozta annak szükségességét, hogy uniós szinten közös, ugyanakkor rugalmas megoldásokat kell találni, amelyek összhangban vannak az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos következtetéseivel.

               (3)

               Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva, az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos következtetéseit követő intézkedésként, a Bizottság 2016. január 28-án előterjesztette adókikerülés elleni csomagját. A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet (3) e csomag keretében fogadták el.

               (4)

               Az (EU) 2016/1164 irányelv keretrendszert biztosít a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák kezelésére.

               (5)

               Szabályokat kell megállapítani a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák lehető legátfogóbb módon történő semlegesítésére. Tekintettel arra, hogy az (EU) 2016/1164 irányelv kizárólag azokra a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra terjed ki, amelyek a tagállamok társaságiadó-rendszerei közötti kölcsönhatásból erednek, az ECOFIN Tanács 2016. július 12-én nyilatkozatot tett közzé, melyben felkérte a Bizottságot, hogy – a megállapodás 2016 végéig történő elérése érdekében – 2016 októberéig terjesszen elő javaslatot a harmadik országok bevonásával megvalósított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákról annak érdekében, hogy olyan szabályok kerüljenek kialakításra, amelyek összhangban vannak az OECD-nek a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákkal kapcsolatos jogügyletek hatásainak semlegesítésére irányuló cselekvési tervének 2. fellépéséről szóló, 2015. évi zárójelentésében (a továbbiakban: az OECD 2. fellépésre vonatkozó BEPS jelentése) ajánlott szabályokkal, és azoknál nem kevésbé hatékonyak.

               (6)

               Az (EU) 2016/1164 irányelv elismeri többek között, hogy igen fontos további erőfeszítéseket tenni az egyéb – mint például az állandó telephelyeket érintő – hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák ügyében. Erre tekintettel elengedhetetlen, hogy az említett irányelv hatálya a hibrid állandó telephelyből adódó diszkrepanciákra is kiterjedjen.

               (7)

               Egy olyan keretrendszer kialakítása érdekében, amely összhangban van az OECD 2. fellépésre vonatkozó BEPS-jelentésével és nem kevésbé hatékony az abban foglalt szabályoknál, alapvető fontosságú, hogy az (EU) 2016/1164 irányelv a hibrid átruházásokra és az importált diszkrepanciákra vonatkozóan is tartalmazzon szabályokat, valamint kiterjedjen a kettős levonást eredményező módszerek teljes skálájára, annak megakadályozása érdekében, hogy az adózók kihasználják a fennmaradó joghézagokat.

               (8)

               Az (EU) 2016/1164 irányelv a tagállamok közötti, hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozó szabályokat tartalmaz, ezért helyénvaló, hogy kiegészüljön az olyan, harmadik országokat érintő hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozó szabályokkal, amelyeknél legalább az egyik érintett fél a társasági adó hatálya alá tartozó adózó vagy – fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák esetén – gazdálkodó szervezet egy uniós tagállamban, valamint az importált diszkrepanciákra vonatkozó szabályokkal is. Következésképpen, a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra és az adóügyi illetőséggel kapcsolatos diszkrepanciákra vonatkozó szabályoknak a valamely tagállamban társasági adó hatálya alá tartozó összes adózóra alkalmazandónak kell lenniük, ideértve a harmadik országokban adóügyi illetőséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek állandó telephelyeit (vagy állandó telephelyként kezelt struktúráit) is. A fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozó szabályoknak minden olyan gazdálkodó szervezetre alkalmazandónak kell lennie, amelyet valamely tagállam adózás szempontjából átláthatóként kezel.

               (9)

               A hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozó szabályoknak azokra a diszkrepanciával járó helyzetekre kell vonatkozniuk, amelyek kettős levonásból, a pénzügyi eszközök, a kifizetések vagy a gazdálkodó szervezetek eltérő jogi megítéléséből, illetve a kifizetések allokálásának különbségeiből adódnak. Mivel a hibrid struktúrák kettős levonáshoz vagy beszámítás nélküli levonáshoz vezethetnek, szabályokat kell meghatározni arra vonatkozóan, hogy az érintett tagállam – az adott esetnek megfelelően – vagy tagadja meg a kifizetés, ráfordítás vagy veszteség beszámítását, vagy pedig kötelezze az adózót arra, hogy a kifizetést számítsa be az adóalapjába. Mindazonáltal e szabályoknak csupán a levonható kifizetésekre kell vonatkozniuk, és nem befolyásolhatják az adórendszerek általános jellemzőit, függetlenül attól, hogy klasszikus vagy beszámításos rendszerről van-e szó.

               (10)

               Állandó telephelyből adódó diszkrepanciáról akkor beszélhetünk, ha az állandó telephely szerinti, illetve a székhely szerinti adójogrendszer eltérő szabályokat alkalmaz a bevételek és kiadások ugyanazon szervezet különböző részei közötti felosztására, és ez diszkrepanciához vezet az adófizetési kötelezettség tekintetében. Ide tartoznak azok az esetek is, amikor az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia annak következtében merül fel, hogy az állandó telephelyet az állandó telephely szerinti adójogrendszer jogszabályai értelmében nem veszik figyelembe önálló adóalanyként. Ezek az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepanciák kettős levonáshoz vagy beszámítás nélküli levonáshoz vezethetnek, ezért ki kell őket küszöbölni. Önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephely esetén az adózó illetősége szerinti tagállamnak be kell számítania azt a jövedelmet, amely máskülönben az állandó telephelynél lenne elszámolandó.

               (11)

               Az ezen irányelv alapján végrehajtandó esetleges kiigazítások elvileg nem befolyásolhatják az adóztatási jog adójogrendszerek közötti megosztását, amennyiben arról kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményben rendelkeztek.

               (12)

               Az arányosság biztosítása szempontjából fontos, hogy az irányelv csak azokkal az esetekkel foglalkozzon, amelyeknél a hibrid struktúrákból adódó diszkrepancia kihasználásával megvalósuló adóelkerülés jelentős kockázata áll fenn. Ezért azokat a hibrid struktúrákból adódó diszkrepanciákat kell figyelembe venni, amelyekre a székhely és az állandó telephely közötti, az ugyanazon vállalkozás két vagy több állandó telephelye közötti, az adózó és kapcsolt vállalkozásai közötti, illetve kapcsolt vállalkozások közötti műveletek, vagy az adózó részvételével létrehozott strukturált jogügyletek adnak lehetőséget.

               (13)

               Azokat az diszkrepanciákat, amelyek mindenekelőtt a gazdálkodó szervezetek hibrid természetéből erednek, csak abban az esetben kell ebben az irányelvben figyelembe venni, ha a kapcsolt vállalkozások egyike (legalább) tényleges ellenőrzést gyakorol a többi kapcsolt vállalkozás fölött. Következésképpen ezekben az esetekben elő kell írni, hogy egy kapcsolt vállalkozás az adózóban vagy egy másik kapcsolt vállalkozásban, illetőleg az adózó vagy egy másik kapcsolt vállalkozás a kapcsolt vállalkozásban szavazati jog, tőkerészesedés vagy nyereségrészesedésre való jogosultság révén 50 %-os vagy annál nagyobb részesedéssel rendelkezzen. Az összehangoltan eljáró személyek tulajdonjogát vagy egyéb jogait e kritérium vizsgálatakor együttesen kell figyelembe venni.

               (14)

               A „kapcsolt vállalkozás” fogalmának a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra vonatkozó szabályok alkalmazása céljára szolgáló kellőképpen átfogó meghatározása érdekében a meghatározásnak magában kell foglalnia az olyan gazdálkodó szervezeteket, melyek ugyanazon, számviteli szempontból összevont alapon kezelendő vállalatcsoport részét képezik, az olyan vállalkozásokat, amelyek ügyvezetésében az adózónak jelentős befolyása van, vagy fordítva, az olyan vállalkozásokat, amelyeknek jelentős befolyása van az adózó ügyvezetésében.

               (15)

               Az irányelv hatályának a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák következő négy kategóriájára kell kiterjednie: először is, az olyan hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra, amelyek valamely pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetések kapcsán jelentkeznek; másodszor, az olyan hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra, amelyek a valamely hibrid gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely részére teljesített kifizetések allokálása tekintetében fennálló különbségek következményei (például önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephely részére teljesített kifizetésnél jelentkeznek); harmadszor, az olyan hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákra, amelyek egy hibrid gazdálkodó szervezet által a tulajdonosa részére teljesített kifizetések, illetve egy székhely és állandó telephely, vagy kettő vagy több állandó telephely közötti névleges kifizetések kapcsán jelentkeznek; végezetül pedig, az olyan, kettős levonást eredményező módszerekre, amelyek alkalmazására hibrid gazdálkodó szervezetek vagy állandó telephelyek által teljesített kifizetések vonatkozásában kerül sor.

               (16)

               Pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetések esetében akkor merülhet fel hibrid struktúrából adódó diszkrepancia, ha a pénzügyi eszköz eltérő jogi megítélése vagy az eszköz alapján teljesített kifizetések eltérő jogi megítélése teszi lehetővé az egyik adójogrendszerben való levonást a másik adójogrendszerben való beszámítás nélkül. Ha a kifizetés a jellege alapján a kettős adóztatás alóli mentességet élvez a kedvezményezett adójogrendszerében, például adómentesség, adómérték-csökkentés, illetve adójóváírás vagy adó-visszatérítés formájában, akkor úgy kell tekinteni, hogy hibrid struktúrából adódó diszkrepanciára ad módot olyan mértékben, amennyivel az adott összegre vonatkozó adófizetési kötelezettség csökken. Nem kell azonban úgy tekinteni, hogy a pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetés hibrid struktúrából adódó diszkrepanciára ad módot, amennyiben a kedvezményezett adójogrendszerében kapott adókedvezmény kizárólag a kedvezményezett adózási státuszának vagy annak köszönhető, hogy a pénzügyi eszközzel való rendelkezés valamilyen speciális rendszer feltételeinek megfelelően történik.

               (17)

               A hibrid pénzügyi eszközökre vonatkozó szabály és a bankok esetében előírt, a veszteségviselő képességre vonatkozó követelmények közötti kölcsönhatás nem szándékolt eredményeinek elkerülése érdekében, valamint az állami támogatásokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül, a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kizárják ezen irányelv hatálya alól azokat a vállalatcsoporton belüli eszközöket, amelyek kibocsátására kizárólag abból a célból került sor, hogy teljesüljenek a kibocsátó veszteségviselő képességére vonatkozó követelmények – nem pedig adókikerülés céljából.

               (18)

               Hibrid gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely részére teljesített kifizetések esetén akkor merülhet fel hibrid struktúrából adódó diszkrepancia, ha az teszi lehetővé a beszámítás nélküli levonást, hogy a két adójogrendszerben eltérő szabályok vonatkoznak a kifizetésnek hibrid gazdálkodó szervezet részére teljesített kifizetés esetén, a hibrid gazdálkodó szervezet és a tulajdonosa közötti, illetve állandó telephely részére teljesített névleges kifizetés esetén a székhely és az állandó telephely közötti, vagy két vagy több állandó telephely közötti felosztására. A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia fogalommeghatározása csak akkor alkalmazható, ha az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia annak eredménye, hogy a két adójogrendszer jogszabályai értelmében eltérő szabályok vonatkoznak a kifizetések felosztására és a kifizetés nem olyan, hibrid struktúrából adódó diszkrepanciát eredményez, amely egyébként is lehetővé vált volna annak köszönhetően, hogy a kedvezményezett az adójogrendszerének jogszabályai értelmében adómentes státuszt élvez.

               (19)

               A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia fogalommeghatározásának magában kell foglalnia azokat a helyzeteket is, amikor az önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephely részére teljesített kifizetés következtében válik lehetővé a beszámítás nélküli levonás. Az önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephely olyan struktúra, amelyet a gazdálkodó szervezet székhelye szerinti adójogrendszer szabályai értelmében úgy vesznek figyelembe, mint amely állandó telephelynek minősíthető, de a másik adójogrendszer szabályai értelmében nem veszik figyelembe állandó telephelyként. A hibrid struktúrából adódó diszkrepanciára vonatkozó szabályt azonban nem kell alkalmazni akkor, ha a diszkrepancia egyébként is lehetővé vált volna annak köszönhetően, hogy a kedvezményezett az adójogrendszerének jogszabályai értelmében adómentes státuszt élvez.

               (20)

               Hibrid gazdálkodó szervezet által a tulajdonosa részére teljesített kifizetés, illetve a székhely és az állandó telephely, vagy két vagy több állandó telephely közötti névleges kifizetés esetén akkor merülhet fel hibrid struktúrából adódó diszkrepancia, ha a beszámítás nélküli levonást az teszi lehetővé, hogy a névleges kifizetést a kedvezményezett adójogrendszerében nem számolják el. Ebben az esetben – vagyis amikor az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia a kifizetés vagy a névleges kifizetés fel nem osztásának a következménye – a kedvezményezett adójogrendszere az az adójogrendszer, amelyet a kifizető adójogrendszerének szabályai alapján úgy tekintenek mint amelybe a kifizetés vagy névleges kifizetés beérkezett. Csakúgy mint más, hibrid gazdálkodó szervezet vagy telephely bevonásával járó diszkrepanciák esetén, amikor beszámítás nélküli levonásra van lehetőség, nem beszélhetünk hibrid struktúrából adódó diszkrepanciáról abban az esetben, ha a kedvezményezett az adójogrendszerének jogszabályai értelmében mentesül az adófizetés alól. A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia e kategóriája esetében azonban csak annyiban merülne fel adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia, amilyen mértékben a kifizető adójogrendszere engedélyezi a kifizetéssel vagy névleges kifizetéssel összefüggésben elérhető levonás kétszeresen beszámított jövedelemnek nem tekinthető összeggel szembeni elszámolását. Ha a kifizető adójogrendszere lehetővé teszi a levonás későbbi időszakra történő átvitelét, akkor az ezen irányelv értelmében fennálló kiigazítási kötelezettség elhalasztható arra az adómegállapítási időszakra, amelyben a levonást kétszeresen beszámított jövedelemnek nem tekinthető jövedelemmel szemben ténylegesen elszámolják a kifizető adójogrendszerében.

               (21)

               A hibrid struktúrából adódó diszkrepancia fogalommeghatározásának magában kell foglalnia a kétszeres levonást eredményező helyzeteket is, függetlenül attól, hogy a kétszeres levonásra kifizetések következtében, a nemzeti jogszabályok szerint kifizetésnek nem minősülő kiadások következtében, vagy pedig amortizáció vagy értékcsökkenés miatti veszteségek következtében került sor. Mindazonáltal, ugyanúgy mint a hibrid gazdálkodó szervezet általi – a kedvezményezett által nem elszámolt – kifizetések és névleges kifizetések esetében, a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia csak annyiban merülhet fel, amilyen mértékben a kifizető adójogrendszere engedélyezi a levonás kétszeresen beszámított jövedelemnek nem tekinthető összeggel szembeni elszámolását. Ez azt jelenti, hogy ha a kifizető adójogrendszere lehetővé teszi a levonás későbbi adómegállapítási időszakra történő átvitelét, akkor az ezen irányelv értelmében fennálló kiigazítási kötelezettség elhalasztható arra az időszakra, amelyben a levonást kétszeresen beszámított jövedelemnek nem tekinthető jövedelemmel szemben ténylegesen elszámolják a kifizető adójogrendszerében.

               (22)

               Az adófizetési kötelezettségben jelentkező azon eltéréseknek, amelyek kizárólag a kifizetésnek tulajdonított érték tekintetében mutatkozó eltérések következtében merülnek fel – például transzferárazás alkalmazása miatt –, nem kell a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia fogalmába tartozniuk. Továbbá, mivel az egyes adójogrendszerek különböző adómegállapítási időszakokat alkalmaznak, és különböző szabályokkal rendelkeznek annak meghatározására vonatkozóan, hogy a bevételek vagy kiadások mely időszakból származnak, vagy mely időszakban merültek fel, ezek az ütemezési különbségek nem kezelendők olyan tényezőként mint amelyek diszkrepanciát okoznak az adófizetési kötelezettség tekintetében. Mindazonáltal az olyan, pénzügyi eszköz alapján teljesített, levonható kifizetéseket, amelyeket észszerű időn belül várhatóan nem számítanak be jövedelemként, úgy kell kezelni, mint amelyek hibrid struktúrából adódó diszkrepanciához vezethetnek, amennyiben a pénzügyi eszköz eltérő jogi megítélése vagy az eszköz alapján teljesített kifizetések eltérő jogi megítélése teszi lehetővé a beszámítás nélküli levonást. Úgy kell tekinteni, hogy adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia merülhet fel, ha a pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetést észszerű időn belül nem számítják be jövedelemként. Ezt a kifizetést akkor kell úgy kezelni, mint amely észszerű időn belül jövedelemként beszámításra került, ha azt a kedvezményezett a kifizető adómegállapítási időszakának végét követő 12 hónapon belül beszámítja, illetve ha a szokásos feltételek alapján így tekinthető. A tagállamok megkövetelhetik, hogy egy kifizetés egy adott időszakon belül beszámításra kerüljön, hogy megakadályozzák az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia fellépését és biztosítsák az adózási kontrollt.

               (23)

               A hibrid átruházások eltérő adóügyi megítéléseket eredményezhetnek, amennyiben egy adott pénzügyi eszköz átruházását célzó struktúra eredményeképpen az illető eszköz mögöttes hozamát úgy kezelték, mint ami legalább két, a jogügyletben részt vevő féltől származik. Ezekben az esetekben a hibrid átruházás keretében teljesített kifizetés a kifizető számára levonást eredményezhet, míg a kedvezményezett tekintetében a mögöttes eszköz hozamának minősülhet. Az eltérő adóügyi megítélés beszámítás nélküli levonáshoz vagy a mögöttes eszközre vonatkozó forrásadó utáni többlet-adójóváírás létrejöttéhez vezethet. Ezeket a diszkrepanciákat ezért meg kell szüntetni. Levonás nélküli beszámítás esetében ugyanazok a szabályok alkalmazandók, mint amelyeket hibrid pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetésekből adódó diszkrepanciák semlegesítésére kell alkalmazni. A többlet-adójóváírás létrehozására kialakított hibrid átruházások esetében az érintett tagállamnak meg kell akadályoznia, többek között az (EU) 2016/1164 irányelv 6. cikkével összhangban egy visszaélés elleni általános szabály alkalmazásával, hogy a kifizető a többletjóváírást adóelőny megszerzésére használja.

               (24)

               Olyan szabályt is elő kell írni, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kezeljék az ezen irányelv átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos olyan ellentmondásokat, amelyek hibrid struktúrából adódó diszkrepanciához vezetnek annak ellenére, hogy a tagállamok ezen irányelvvel összhangban járnak el. Ha ilyen helyzet áll fenn, és az irányelvben előírt elsődleges szabály nem alkalmazható, akkor egy másodlagos szabályt kell alkalmazni. Mindazonáltal az elsődleges és a másodlagos szabályok is csak az ezen irányelvben meghatározott, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia esetén alkalmazandók, és nem érinthetik a tagállamok adórendszerének általános jellemzőit.

               (25)

               Az importált diszkrepanciák a harmadik országbeli illetőséggel rendelkező felek közötti, hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák hatását egy nem hibrid eszköz használatával egy tagállam adójogrendszerébe helyezik át, ezáltal aláásva a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák semlegesítésére irányuló szabályok hatékonyságát. A valamely tagállamban levonható kifizetés felhasználható kiadás finanszírozására egy hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával összefüggésben. Ezeknek az importált diszkrepanciáknak az ellensúlyozásához olyan szabályokat kell bevezetni, amelyek nem engedélyezik a kifizetések adóalapból történő levonását, amennyiben az ilyen kifizetésből származó jövedelem közvetlenül vagy közvetetten egy hibrid struktúrából adódó diszkrepancia keretében történő levonással szemben kerül elszámolásra, és ez harmadik országok közötti kettős levonáshoz vagy beszámítás nélküli levonáshoz vezet.

               (26)

               A kettős adóügyi illetőségen alapuló diszkrepanciák kettős levonáshoz vezethetnek, ha egy kettős adóügyi illetőséggel rendelkező adózó által végrehajtott kifizetés az adózó illetősége szerinti mindkét adójogrendszer jogszabályai szerint levonásra kerül. Mivel a kettős adóügyi illetőségen alapuló diszkrepanciák kettős levonáshoz vezethetnek, ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk. A tagállamoknak meg kell tagadniuk a kettős adóügyi illetőségű vállalkozásokkal kapcsolatban felmerülő második levonást olyan mértékben, amennyiben a kifizetést a másik adójogrendszer jogszabályai alapján jövedelemnek nem tekintett összeggel szemben számolják el.

               (27)

               Ezen irányelv célja, hogy javítsa a belső piac egészének ellenálló képességét a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákkal szemben. Ezt az egyes tagállamok önállóan nem tudják megfelelően elérni, mivel a nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami intézkedések csak tovább fokoznák a belső piacnak a közvetlen adózás területén tapasztalható jelenlegi széttagoltságát. Ezáltal a meglévő hiányosságok és torzulások továbbra is fennmaradnának a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Ez a célkitűzés – a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák határokon átnyúló jellege miatt, és amiatt, hogy olyan megoldások elfogadására van szükség, amelyek a belső piac egészére érvényesek – az Unió szintjén jobban megvalósítható. Az Unió ezért intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem kötelező szintjének megállapításával ez az irányelv csupán az unióbeli koordináció alapvető szintjének az elérésére törekszik az említett célkitűzés megvalósítása érdekében.

               (28)

               Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak – a szemléltetés és az értelmezés elősegítése és a valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazás szavatolása érdekében – alkalmazniuk kell az OECD 2. fellépésre vonatkozó BEPS-jelentésében foglalt, vonatkozó magyarázatokat és példákat, amennyiben azok összeegyeztethetők ezen irányelv és az uniós jogszabályok rendelkezéseivel.

               (29)

               A 9. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt, a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával kapcsolatos szabályok csak akkor alkalmazandók, ha egy adózót érintő helyzet eredményeképpen ténylegesen megvalósul az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia. Nem valósul meg adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia akkor, ha az adott struktúra vonatkozásában a 9. cikk (5) bekezdése szerinti vagy a 9a. cikk szerinti kiigazítást végeznek; ezért azon struktúrák tekintetében, amelyekre ezen irányelv említett részei alapján kiigazítás alkalmazandó, nem kell további kiigazítást végrehajtani a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával kapcsolatos szabályok alapján.

               (30)

               Amennyiben egy másik irányelv – például a 2011/96/EU tanácsi irányelv (4) – rendelkezései az adófizetési kötelezettséget érintő diszkrepancia semlegesítését eredményezik, nem kell alkalmazni az ebben az irányelvben előírt, a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciára vonatkozó szabályokat.

               (31)

               A Bizottságnak ezen irányelv hatálybalépése után öt évvel értékelnie kell az irányelv végrehajtását, és jelentést kell tennie arról a Tanácsnak. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez.

               (32)

               Az (EU) 2016/1164 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Az (EU) 2016/1164 irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               Hatály
               (1)   Ez az irányelv minden olyan adózóra alkalmazandó, aki vagy amely egy vagy több tagállamban társasági adó alanya, ideértve a valamely harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek egy vagy több tagállamban működő állandó telephelyeit.
               (2)   A 9a. cikk minden olyan gazdálkodó szervezetre is alkalmazandó, amelyet valamely tagállam adózás szempontjából átláthatóként kezel.”.

               2.

               A 2. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A 4. pont utolsó albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                           „A 9. és 9a. cikk alkalmazásában:

                                       a)

                                       Amennyiben e cikk 9. pontjának b), c), d), e) vagy g) alpontja szerinti adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia merül fel, vagy ahol a 9. cikk (3) bekezdése vagy a 9a. cikk alapján kiigazítást kell végezni, a kapcsolt vállalkozás fogalommeghatározása úgy módosul, hogy a 25 %-os küszöbértéket tartalmazó követelmény helyébe 50 %-os küszöbérték lép;

                                       b)

                                       az a személy, aki vagy amely egy másik személlyel összehangoltan jár el egy gazdálkodó szervezet szavazati joga vagy tőkerészesedése tekintetében, úgy tekintendő, hogy részesedéssel rendelkezik a gazdálkodó szervezetbeli valamennyi azon szavazati jog, illetve tőkerészesedés tekintetében, amellyel a másik személy rendelkezik;

                                       c)

                                       a kapcsolt vállalkozás fogalma magában foglalja azt a gazdálkodó szervezetet is, amely ugyanazon, pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoporthoz tartozik, mint az adózó, az olyan vállalkozást, amelynek ügyvezetésében az adózónak jelentős befolyása van, vagy az olyan vállalkozást, amelynek jelentős befolyása van az adózó ügyvezetésében.”;

                           b)

                           a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:
                           „9.   »hibrid struktúrából adódó diszkrepancia«: adózót, illetve a 9. cikk (3) bekezdése esetében gazdálkodó szervezetet érintő olyan helyzet, amelyben

                                       a)

                                       egy pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetés beszámítás nélküli levonáshoz vezet, és:

                                                   i.

                                                   ezt a kifizetést észszerű időn belül nem számítják be; és

                                                   ii.

                                                   az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia a pénzügyi eszköz, illetve az abból teljesített kifizetés jogi megítélésének eltéréseiből fakad.

                                             Az első albekezdés alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy egy pénzügyi eszköz alapján teljesített kifizetést észszerű időn belül beszámították a jövedelembe, ha:

                                                   i.

                                                   a kifizetést a kedvezményezett adójogrendszerében a kifizető adómegállapítási időszakának végét követő 12 hónapon belül kezdődő adómegállapítási időszakban beszámították; vagy

                                                   ii.

                                                   észszerűen feltételezhető, hogy a kifizetést a kedvezményezett jogrendszerében egy későbbi adómegállapítási időszakban be fogják számítani, és a kifizetési feltételek olyanok, mint amilyenekről független vállalkozások várhatóan megállapodnának egymás között;

                                       b)

                                       egy hibrid gazdálkodó szervezet részére teljesített kifizetés beszámítás nélküli levonáshoz vezet, és az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia a hibrid gazdálkodó szervezet részére teljesített kifizetéseknek a hibrid gazdálkodó szervezet székhelyének vagy bejegyzési helyének adójogrendszere, illetve a hibrid gazdálkodó szervezetben részesedéssel rendelkező bármely személy adójogrendszere szerinti felosztásának eltéréseiből fakad;

                                       c)

                                       egy vagy több állandó telephellyel rendelkező gazdálkodó szervezet részére teljesített kifizetés beszámítás nélküli levonáshoz vezet, és ez adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia abból fakad, hogy a kifizetéseket a székhely és az állandó telephely, vagy ugyanazon gazdálkodó szervezet két vagy több állandó telephelye között a vállalkozás működési helye szerinti egyes adójogrendszerek szabályai szerint más és más módon kellene felosztani;

                                       d)

                                       egy kifizetés egy önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephely részére teljesített kifizetés eredményeképpen beszámítás nélküli levonáshoz vezet;

                                       e)

                                       egy hibrid gazdálkodó szervezet által teljesített kifizetés beszámítás nélküli levonáshoz vezet, és ez a diszkrepancia abból fakad, hogy a kedvezményezett adójogrendszerének szabályai az említett kifizetést nem veszik figyelembe;

                                       f)

                                       egy a székhely és az állandó telephely, vagy két vagy több állandó telephely közötti névleges kifizetés beszámítás nélküli levonáshoz vezet, és ez a diszkrepancia abból fakad, hogy a kedvezményezett adójogrendszerének szabályai az említett kifizetést nem veszik figyelembe; vagy

                                       g)

                                       kettős levonás történik.

                                 E 9. pont alkalmazásában:

                                       a)

                                       az átruházott pénzügyi eszközből származó mögöttes hozamot képviselő befolyt összeg kapcsán nem keletkezhet az első albekezdés a) pontja szerinti, hibrid struktúrából adódó diszkrepancia, ha a pénzügyi kereskedő a kifizetést piaci hibrid átruházás keretében teljesíti, feltéve, hogy a kifizetői oldalon az adójogrendszer arra kötelezi a pénzügyi kereskedőt, hogy a pénzügyi eszköz átruházásával kapcsolatos minden kapott összeget jövedelemként beszámítson;

                                       b)

                                       az első albekezdés e), az f) vagy a g) pontja szerinti hibrid struktúrából adódó diszkrepanciára csak akkor kerül sor, ha az meghaladja azt a mértéket, ameddig a kifizető adójogrendszere engedélyezi a levonás kétszeresen beszámított jövedelemnek nem tekinthető összeggel szembeni elszámolását;

                                       c)

                                       az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia csak akkor tekinthető hibrid struktúrából adódó diszkrepanciának, ha kapcsolt vállalkozások között, adózó és kapcsolt vállalkozás között, a székhely és valamely állandó telephely között, egyazon gazdálkodó szervezet két vagy több állandó telephelye között vagy strukturált jogügylet keretében merül fel.

                                 E 9. pont és a 9., 9a. és 9b. cikk alkalmazásában:
                           a)   »adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia«: kettős levonás vagy beszámítás nélküli levonás;
                           b)   »kettős levonás«: ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonása mind abban az adójogrendszerben, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik (»a kifizető adójogrendszere«), mind pedig egy másik adójogrendszerben (»a befektető adójogrendszere«); Hibrid gazdálkodó szervezet vagy állandó telephely általi kifizetés esetén a kifizető adójogrendszere a hibrid gazdálkodó szervezet elhelyezkedése, székhelye vagy az állandó telephely szerinti ország adójogrendszere;
                           c)   »beszámítás nélküli levonás«: kifizetés vagy a székhely és az állandó telephely, vagy két vagy több állandó telephely közötti névleges kifizetés levonása bármely olyan adójogrendszerben, ahol a kifizetést vagy névleges kifizetést úgy tekintik, hogy arra anélkül került sor (a kifizető adójogrendszerében), hogy a kedvezményezett adójogrendszerében ezt a kifizetést vagy névleges kifizetést ennek megfelelő adóztatási céllal beszámították volna. A kedvezményezett adójogrendszere bármely olyan adójogrendszer, ahova a kifizetés vagy névleges kifizetés beérkezik vagy azt beérkezettnek tekintik bármely más adójogrendszer szabályai alapján;
                           d)   »levonás«: az az összeg, amely a kifizető vagy a befektető adójogrendszerének szabályai értelmében az adóalapból levonhatónak minősül. A »levonható« fogalmát ennek megfelelően kell értelmezni;
                           e)   »beszámítás«: az az összeg, amelyet a kedvezményezett adójogrendszerének szabályai értelmében az adóalap kiszámításakor figyelembe kell venni. A pénzügyi eszköz alapján történő kifizetés nem tekinthető beszámítottnak, amennyiben az adott kifizetés kizárólag a kedvezményezett adójogrendszerén belüli jogi megítélése miatt jogosít adókedvezményre. A »beszámított« fogalmát ennek megfelelően kell értelmezni;
                           f)   »adókedvezmény«: adómentesség, az adómérték csökkentése, illetve bármely adójóváírás vagy adó-visszatérítés (a forrásadó-jóváírás kivételével);
                           g)   »kétszeresen beszámított jövedelem«: minden olyan jövedelmi tétel, amelyet az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia által érintett mindkét adójogrendszer szabályai szerint figyelembe kell venni;
                           h)   »személy«: magánszemély vagy gazdálkodó szervezet;
                           i)   »hibrid gazdálkodó szervezet«: olyan szervezet vagy struktúra, amely egy adott adójogrendszer értelmében adózó gazdálkodó szervezetnek minősül, és amelynek jövedelmét vagy kiadásait egy másik adójogrendszer egy vagy több másik személy jövedelmeként vagy kiadásaiként kezeli;
                           j)   »pénzügyi eszköz«: bármilyen eszköz, amennyiben olyan, finanszírozás biztosítása vagy részesedésszerzés után járó hozammal jár, amelyet akár a kedvezményezett, akár a kifizető adójogrendszerében megadóztatnak a hitel- vagy tulajdonviszonyt megtestesítő vagy származtatott eszközökre vonatkozó szabályok alapján, és amely hibrid átruházással jár;
                           k)   »pénzügyi kereskedő«: olyan személy vagy gazdálkodó szervezet, aki/amely jövedelemszerzés céljából, saját nevében eljárva olyan üzleti tevékenységet folytat, amelynek során rendszeresen vásárol, illetve értékesít pénzügyi eszközöket;
                           l)   »hibrid átruházás«: pénzügyi eszköz átruházását célzó olyan jogügylet, ahol az átruházott pénzügyi eszközből származó mögöttes hozamot adózási szempontból úgy kezelik, mintha a jogügyletben részes felek közül egyidejűleg többnél is befolyna.
                           m)   »Piaci hibrid átruházás«: minden olyan hibrid átruházás, amelyet a pénzügyi kereskedők szokásos üzleti tevékenységük során, és nem egy strukturált jogügylet részeként végeznek;
                           n)   »önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephely«: olyan struktúra, amelyet a szervezet székhelye szerinti adójogrendszer szabályai értelmében úgy vesznek figyelembe mint amely állandó telephelynek minősíthető, de a másik adójogrendszer szabályai értelmében nem veszik figyelembe állandó telephelyként.”;

                           c)

                           a cikk szövege a következő pontokkal egészül ki:
                           „10.   »pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoport«: olyan, gazdálkodó szervezetekből álló csoport, amelynek minden tagja teljes mértékben a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal vagy valamely tagállam nemzeti pénzügyi beszámolási szabályrendszerével összhangban készülő összevont pénzügyi beszámoló hatálya alá tartozik;
                           11.   »strukturált jogügylet«: hibrid struktúrából adódó diszkrepanciával járó megállapodás, ahol az adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia bele van árazva a megállapodás feltételeibe, vagy egy hibrid struktúrából adódó adófizetési kötelezettségbeli diszkrepancia elérésére kidolgozott megállapodás, kivéve, ha az adózótól vagy egy kapcsolt vállalkozástól észszerűen nem elvárható, hogy tudatában legyen a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciának, és nem részesedett a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciából eredő adómegtakarítás értékéből.”.

               3.

               A 4. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (5) bekezdés a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

                                       „ii.

                                       az eszközök és kötelezettségek értékének meghatározása ugyanazzal a módszerrel történik, mint a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal vagy valamely tagállam nemzeti pénzügyi beszámolási szabályrendszerével összhangban készülő összevont pénzügyi beszámolóban;”;

                           b)

                           a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(8)   Az (1)–(7) bekezdés alkalmazásában az adózó számára biztosítható az a jog, hogy az összevont pénzügyi beszámoló készítése céljából a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoktól vagy valamely tagállam nemzeti pénzügyi beszámolási szabályrendszerétől eltérő beszámolási standardot alkalmazzon.”.

               4.

               A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „9. cikk
               Hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák
               (1)   Amennyiben a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia kettős levonást eredményez:

                           a)

                           a levonást a befektető adójogrendszerének megfelelő tagállamban meg kell tagadni; és

                           b)

                           amennyiben a befektető adójogrendszerében a levonást nem tagadják meg, azt a kifizető adójogrendszerének megfelelő tagállamban meg kell tagadni.

                     Ugyanakkor az ilyen levonás elszámolható az aktuális vagy későbbi időszakban felmerülő, kétszeresen beszámított jövedelemmel szemben.
               (2)   Amennyiben a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia beszámítás nélküli levonást eredményez:

                           a)

                           a levonást a kifizető adójogrendszerének megfelelő tagállamban meg kell tagadni; és

                           b)

                           ha a levonást a kifizető adójogrendszerében nem tagadják meg, a kifizetés azon összegét, amely máskülönben adófizetési kötelezettségbeli diszkrepanciát eredményezne, a kedvezményezett adójogrendszerének megfelelő tagállamban be kell számítani a jövedelembe.

                     (3)   A tagállamok megtagadják az adózók általi kifizetések levonását, amennyiben az adott kifizetés kapcsolt vállalkozások közötti vagy strukturált jogügylet keretében elvégzett tranzakció vagy tranzakciósorozat útján közvetlenül vagy közvetve olyan levonható kiadást finanszíroz, amely hibrid struktúrából adódó diszkrepanciát eredményez, kivéve, amennyiben a tranzakcióban vagy tranzakciósorozatban érintett adójogrendszerek egyike azonos mértékű kiigazítást alkalmazott a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia tekintetében.
               (4)   A tagállamok kizárhatják:

                           a)

                           az e cikk (2) bekezdése b) pontjának hatálya alól a 2. cikk 9. pontja első bekezdésének b), c), d) vagy f) alpontja szerinti, hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákat;

                           b)

                           az e cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának hatálya alól azokat a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciákat, amelyek egy pénzügyi eszközhöz kapcsolódó kamatfizetés kapcsolt vállalkozás részére való teljesítése kapcsán keletkeznek, amennyiben:

                                       i.

                                       a pénzügyi eszköz konvertálható, feltőkésítésbe bevonható vagy leírható;

                                       ii.

                                       a pénzügyi eszközt kizárólag azzal a céllal bocsátották ki, hogy eleget tegyenek a bankszektor esetében alkalmazandó, a veszteségviselő képességre vonatkozó követelményeknek, és a pénzügyi eszközt ilyennek ismerik el azon, veszteségviselő képességre vonatkozó követelményekben, amelyek az adókötelezettre alkalmazandók;

                                       iii.

                                       a pénzügyi eszköz kibocsátására:

                                                   —

                                                   olyan pénzügyi eszközökkel összefüggésben került sor, amelyek az anyavállalat szintjén konvertálhatók, tulajdoni részesedéssé alakíthatók vagy leírhatók;

                                                   —

                                                   a veszteségviselő képességre vonatkozó, alkalmazandó követelmények teljesítéséhez szükséges szinten került sor;

                                                   —

                                                   nem egy strukturált jogügylet részeként került sor; valamint

                                       iv.

                                       az összevont alapon kezelendő vállalatcsoport esetében a jogügylet alapján a teljes nettó levonás nem haladja meg azt az összeget, amely akkor lett volna levonható, ha az adófizető közvetlenül a piacra bocsátotta volna ki az adott pénzügyi eszközt.

                                 A b) pontban foglaltakat 2022. december 31-ig kell alkalmazni.

                     (5)   Amennyiben a hibrid struktúrából adódó diszkrepancia az önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephelyet érintő, az adózó adóügyi illetősége szerinti tagállamban adómentes jövedelmet eredményez, ez a tagállam előírja az adózó számára, hogy számítsa be saját adóalapjába azt a jövedelmet, amely ellenkező esetben az önálló adóalanyként figyelembe nem vett állandó telephelynek lenne betudható. Ez alkalmazandó, kivéve, ha a tagállam egy általa valamely harmadik országgal kötött, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény értelmében köteles mentesíteni a jövedelmet.
               (6)   Amennyiben egy hibrid átruházást úgy alakítottak ki, hogy legalább két érintett félnél forrásadó-kedvezményt eredményezzen egy pénzügyi eszköz átruházásából származó kifizetés esetében, az adózó adóügyi illetősége szerinti tagállam az adott kifizetéssel kapcsolatos nettó adóköteles jövedelemmel arányosan korlátozza az ilyen adókedvezmény mértékét.”.

               5.

               A határozat a következő cikkekkel egészül ki:
               „9a. cikk
               Fordított hibrid struktúrából adódó diszkrepanciák
               (1)   Ha egy valamely tagállamban bejegyzett vagy székhellyel rendelkező hibrid gazdálkodó szervezet szavazati jogaiban, tőkerészesedésében vagy nyereségrészesedési jogaiban egy vagy több, nem az adott tagállambeli adóügyi illetőségű kapcsolt gazdálkodó szervezetnek összesen legalább 50 %-os közvetlen vagy közvetett érdekeltsége van, és ez utóbbi gazdálkodó szervezetek olyan adójogrendszerben vagy adójogrendszerekben találhatók, amelyek a hibrid gazdálkodó szervezetet adóalanynak tekintik, akkor a hibrid gazdálkodó szervezetet e tagállambeli adóügyi illetőségűnek kell tekinteni, és jövedelmét meg kell adóztatni olyan mértékig, amilyen mértékig ezt a jövedelmet nem adóztatják meg a tagállam vagy más adójogrendszer adójogszabályai alapján.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a kollektív befektetési formákra. E cikk alkalmazásában kollektív befektetési formának minősül az a befektetési alap, illetve forma, amelynek tulajdonosi köre széles, amely diverzifikált értékpapír-portfólióval rendelkezik, és amelyre a székhelye szerinti tagállamban befektetővédelmi szabályozás vonatkozik.
               9b. cikk
               Adóügyi illetőséggel kapcsolatos diszkrepanciák
               Amennyiben egy két vagy több adójogrendszerben egyaránt adóügyi illetőséggel rendelkező adózó kifizetése, ráfordítása vagy vesztesége mindkét adójogrendszerben levonható az adóalapból, az adózó adóügyi illetősége szerinti tagállam megtagadja a levonást annyiban, amennyiben a másik adójogrendszer engedélyezi a kettős levonás kétszeresen beszámított jövedelemnek nem tekinthető jövedelemmel szembeni elszámolását. Amennyiben mindkét adójogrendszer tagállam, az a tagállam, amelyben a két tagállam közötti, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény értelmében az adózó nem rendelkezik illetőséggel, megtagadja a levonást.”.

               6.

               A 10. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
               „A Bizottság az első albekezdéstől eltérve 2022. január 1-jéig értékeli a 9. és a 9b. cikk végrehajtását és különösen a 9. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglalt mentesség következményeit, és erről jelentést készít a Tanácsnak.”.

               7.

               A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(5a)   A tagállamok az (1) bekezdéstől eltérve 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 9. cikknek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
               A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-től kezdődően alkalmazzák.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.”.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-től kezdődően alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   (3)   A tagállamok az (1) bekezdéstől eltérve 2021. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az (EU) 2016/1164 irányelv 9a. cikknek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2022. január 1-től kezdődően alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CARDONA

      (1)  A 2017. április 27-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A 2016. december 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  A Tanács 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 irányelve a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról (HL L 193., 2016.7.19., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2011/96/EU irányelve (2011. november 30.) a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (HL L 345., 2011.12.29., 8. o.).


title: A Bizottság irányelve (1987. november 24.) a műtrágyák mintavételi és vizsgálati módszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésről szóló 77/535/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0566

Hivatalos Lap L 342 , 04/12/1987 o. 0032 - 0034 finn különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0220  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0220

		A Bizottság irányelve(1987. november 24.)a műtrágyák mintavételi és vizsgálati módszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésről szóló 77/535/EGK irányelv módosításáról(87/566/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/116/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,mivel a 77/535/EGK bizottsági irányelv [2] előírja az EGK-műtrágyák hatósági vizsgálatát annak ellenőrzése érdekében, hogy ezek a műtrágyák megfelelnek-e a műtrágyák minőségére és összetételére vonatkozó közösségi rendelkezéseiben foglalt követelményeknek; mivel a fenti irányelvet a "Mintavételi módszer műtrágyák vizsgálatára" című I. melléklet kiigazításával úgy kell módosítani, hogy a folyékony műtrágyákat is vizsgálni lehessen a műtrágyákra vonatkozó 76/116/EGK irányelv hatályának a folyékony műtrágyákra való kiterjesztését követően; mivel az ammónium-nitrát ellenőrzésével kapcsolatosan is módosításra [3] [4] van szükség;mivel az ezen irányelv átal előírt intézkedések összhangban állnak a műtrágya-kereskedelem technikai akadályainak felszámolására vonatkozó irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz ezen irányelv mellékletének bekezdései kiegészítik vagy felváltják a 77/535/EGK irányelv I. mellékletének azonos számú bekezdéseit.2. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1988. október 31-ig megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1987. november 24-én.a Bizottság részérőlcockfieldalelnök[1] HL L 24., 1976.1.30., 21. o.[2] HL L 213., 1977.8.22., 1. o.[3] HL L 250., 1980.9.23., 7. o.[4] HL L 38., 1987.2.7., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"…4.2.3 MintaosztóBerendezés, amelyet a minta egyenlő méretű részekre való osztására készítettek, alkalmazható elemi minták vételezésére és csökkentett, illetve végső minták készítésére.4.3 Folyékony műtrágyák mintavételezésére javasolt eszközök4.3.1 Kézi mintavételezésNyitott cső, szonda, üveg vagy más megfelelő eszköz, amely alkalmas arra, hogy a mintavételezésre kiválasztott részből véletlenszerűen mintákat vegyenek.4.3.2 Mechanikus mintavételezésMozgó folyékony műtrágyák mintavételezésére elfogadott mechanikus berendezések alkalmazása lehetséges.…5.2.1 Ömlesztett szilárd műtrágyák, vagy folyékony műtrágyák 100 kg-ot meghaladó méretű tartályokban…5.2.2.Csomagolt szilárd műtrágyák vagy folyékony műtrágyák olyan tartályokban (= csomagok), amelyek egyike sem haladja meg a 100 kg-ot.… | A mintavételezésre szánt csomagok minimális száma |5.3.1.Ömlesztett szilárd műtrágyák, vagy folyékony műtrágyák 100 kg-ot meghaladó méretű tartályokban: | 4 kg |5.3.2 Csomagolt szilárd műtrágyák vagy folyékony műtrágyák olyan tartályokban (= csomagok), amelyek egyike sem haladja meg a 100 kg-ot…5.3.3.Ammónium-nitrát műtrágya minta vizsgálat céljára, a 80/876/EGK irányelv II. mellékletének megfelelően: | 75 kg |5.4 Végső minták5.4.1 Szilárd és folyékony műtrágyák…5.4.2 Ammónium-nitrát műtrágyaminta vizsgálat céljára, a 80/876/EGK irányelvnek megfelelőenAz egyesített minta adja a végső mintákat, szükség esetén csökkentéssel.5.4.2.1.Az I. melléklet szerinti vizsgálatokhoz szükséges legkisebb mintatömeg: | 1 kg |5.4.2.2.A II. melléklet szerinti vizsgálatokhoz szükséges legkisebb mintatömeg: | 25 kg |…6.1 Általános rész…Folyékony műtrágya esetén a mintavételezésre kiválasztott részt a mintavétel előtt lehetőség szerint meg kell keverni.…6.2.1 Ömlesztett szilárd műtrágyák, vagy folyékony műtrágyák 100 kg-ot meghaladó méretű tartályokban… Ha nem lehetséges az 5.1. szerinti követelményeknek való megfelelés ömlesztett műtrágya, vagy 100 kg-ot meghaladó méretű tartályokban tárolt folyékony műtrágya mintavételezésének esetében, akkor a mintavételt a mintavételezésre kiválasztott rész mozgatása (betöltése vagy kitöltése) közben kell végezni…6.2.2 Csomagolt szilárd vagy folyékony műtrágyák olyan tartályokban (= csomagok), amelyek egyike sem haladja meg a 100 kg-ot…6.4 A végső minták elkészítése…A 80/876/EGK irányelv szerinti vizsgálatokhoz a végső mintákat 0 és 25 °C között tárolják.…9. A MINTÁK RENDELTETÉSI HELYEMinden mintavételezésre kiválasztott részből legalább egy végső mintát, az elemzéshez, illetve vizsgálathoz szükséges információval együtt, a lehető leggyorsabban elküldenek egy engedélyezett analitikai laboratóriumba vagy a vizsgálatokat végző intézethez."--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament És A Tanács 98/4/EK irányelve (1998. február 16.) a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 93/38/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0004

Hivatalos Lap L 101 , 01/04/1998 o. 0001 - 0016

		Az Európai Parlament és a Tanács 98/4/EK irányelve(1998. február 16.)a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 93/38/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, valamint 66. és 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés [3] 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztető bizottság által 1997. november 26-án jóváhagyott együttes szövegtervezet figyelembevételével,(1) mivel az Uruguay-i Forduló [4] többoldalú tárgyalásain (1986-1994) az Európai Közösség nevében a Közösség hatáskörébe tartozó témákra vonatkozó megállapodások megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EGK határozatával a Tanács a Közösség nevében jóváhagyta különösen a közbeszerzésekről szóló megállapodást, továbbiakban: "megállapodás", amelynek célja kiegyensúlyozott jogok és kötelességek többoldalú keretének kialakítása a közbeszerzések terén annak érdekében, hogy megvalósítsák a világkereskedelem liberalizálását és bővítését; mivel a megállapodásnak nincs közvetlen hatálya;(2) mivel a 93/38/EGK irányelv [5] összehangolta a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások nemzeti beszerzési eljárásait az összes tagállamban egyenlő versenyfeltételek bevezetése érdekében;(3) mivel az ezen irányelvvel módosított 93/38/EGK irányelvnek megfelelő megállapodás hatálya alá tartozó ajánlatkérők, amelyek azonos rendelkezéseket alkalmaznak a megállapodást aláíró harmadik országok vállalkozóira, szállítóira és szolgáltatóira, ezáltal tiszteletben tartják a megállapodást;(4) mivel tekintettel a megállapodás elfogadásának eredményeként a Közösségre háruló nemzetközi jogokra és kötelezettségekre, az aláíró harmadik országokból származó ajánlattevőkre és termékekre a megállapodásban meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni, amelyek hatálya nem terjed ki a 93/38/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, az ugyanezen irányelv III., IV., V., VI. és X. mellékletében felsorolt tevékenységeket végző ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, a XVI. B. mellékletében felsorolt szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, a XVI. A. mellékletének 8. csoportjában említett kutatási és fejlesztési szolgáltatások nyújtásra irányuló szerződésekre, a XVI. A. mellékletének 5. csoportjában említett távközlési szolgáltatási szerződésekre, amelyek Központi Termékosztályozási (CPC) száma 7524, 7525 és 7526, továbbá a XVI. A. mellékletének 6. csoportjában említett, az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, eladásával, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatásra és jegybanki szolgáltatásra vonatkozó szerződésekre;(5) mivel a megállapodás egyes rendelkezései kedvezőbb feltételeket vezetnek be az ajánlattevők számára, mint amilyeneket a 93/38/EGK irányelv megállapít;(6) mivel a megállapodás értelmében vett ajánlatkérők általi szerződés-odaítélést illetően, a Szerződés alapján a tagállamokból származó vállalkozások és termékek számára rendelkezésre álló szolgáltatásnyújtásra irányuló, szállítási és építési beruházási közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférési lehetőségeknek legalább olyan kedvezőeknek kell lenniük, mint a Közösségen belül a közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférés feltételei, amelyeket a megállapodást aláíró harmadik országokból származó vállalkozások és termékek számára írnak elő a megállapodás rendelkezései;(7) mivel ezért szükség van a 93/38/EGK irányelv kiigazítására és kiegészítésére;(8) mivel a piac tényleges megnyitására és a beszerzési szabályok ezen ágazatokban történő alkalmazása során a megfelelő egyensúly biztosítására vonatkozó igény megköveteli, hogy az említett szervezeteket ne a jogállásuk alapján, hanem más alapon határozzák meg;(9) mivel a 93/38/EGK irányelv módosításai nem sérthetik a köz- és a magánszektorban működő ajánlatkérőkre vonatkozó egyenlő bánásmódot;(10) mivel a Szerződés 222. cikkének megfelelően biztosítani kell, hogy a tagállamokban a tulajdonjog rendszere ne sérüljön;(11) mivel egyszerűsíteni kell a 93/38/EGK irányelv alkalmazását és amennyire lehet, az ezen ágazatokban a közbeszerzésekre vonatkozó jelenlegi közösségi jogszabályokban eddig elért egyensúlyt fenn kell tartani;(12) mivel ezért a 93/38/EGK irányelv egyes módosításainak alkalmazhatóságát szükséges kiterjeszteni az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi ajánlatkérőre és ágazatra;(13) mivel az ajánlatkérők kérhetnek és elfogadhatnak tanácsot, amely felhasználható egy meghatározott szerződésre vonatkozó részletes leírás elkészítésében feltéve, hogy e tanácsnak nincs a versenyt kizáró hatása;(14) mivel a Bizottságnak a kis- és középvállalkozások rendelkezésére kell bocsátania azokat a képzési és tájékoztató anyagokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy teljes mértékben részt vehessenek a megváltozott beszerzési piac tevékenységében;(15) mivel az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatokban a szerződések nyílttá tétele káros hatással lehet Görögország és Portugália gazdaságára, amelyeknek jelentős terheket kell elviselniük; mivel helyénvaló, hogy ezek a tagállamok elegendő kiegészítő időszakot kapjanak ennek az irányelvnek a végrehajtásához,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA megállapodás elfogadása eredményeként a Közösségre háruló nemzetközi jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, a megállapodás meghatározza a megállapodást aláíró harmadik országokból származó ajánlattevőkre és termékekre vonatkozó intézkedéseket, amelyek hatálya jelenleg nem terjed ki a 93/38/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, a III., IV., V., VI. és X. mellékletében említett tevékenységeket végző ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, a XVI. B. mellékletében felsorolt szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, a XVI. A. melléklete 8. csoportjában említett kutatási és fejlesztési szolgáltatások nyújtására irányuló szerződésekre, a XVI. A. melléklet 5. csoportjában említett távközlési szolgáltatási szerződésekre, amelyek Központi Termékosztályozási száma 7524, 7525 és 7526, továbbá a XVI. A. mellékletének 6. csoportjában említett, az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, eladásával, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatásra és jegybanki szolgáltatásra vonatkozó szerződésekre, a 93/38/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 14. cikkbena) az (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(1) Ezt az irányelvet a következőkre kell alkalmazni:a) a X. mellékletben [6] említett tevékenységeket végző ajánlatkérők által odaítélt szerződések feltéve, hogy az hozzáadottérték-adó nélküli becsült érték nem kevesebb, mint:i. 600000 ECU szállítási és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetén;ii. 5000000 ECU építési beruházásra irányuló szerződések esetén;b) az I., II., VII., VIII. és IX mellékletben [7] említett tevékenységeket végző ajánlatkérők által odaítélt szerződések feltéve, hogy az hozzáadottérték-adónélküli becsült érték nem kevesebb, mint:i. 400000 ECU-vel egyenértékű különleges lehívási jogok (SDR) a XVI. A. mellékletben szereplő szállítási és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekhez, kivéve a 8. csoportban említett kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és az 5. csoportban említett távközlési szolgáltatásokat, amelyek CPC-hivatkozási száma 7524, 7525 és 7526;ii. 400000 ECU az i. alpontban említettektől eltérő szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében;iii. 5000000 ECU egyenértékű különleges lehívási jogok (SDR) építési beruházásra irányuló szerződések esetében;c) a III., IV. és VI. mellékletben [8] említett tevékenységeket végző ajánlatkérők által odaítélt szerződések feltéve, hogy az hozzáadottérték-adó nélküli becsült érték nem kevesebb, mint:i. 400000 ECU szállítási és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében;ii. 5000000 ECU építési beruházásra irányuló szerződések esetében;";b) a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:"(14) Az (1) bekezdésben meghatározott értékhatárok nemzeti valutákban kifejezett összegét elvileg kétévente felül kell vizsgálni 1996. január 1-jei hatállyal. Ezen összeg kiszámítása során az ECU-ben kifejezett valuták január 1-jei felülvizsgálatát közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékeit kell alapul venni. Az összegeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában november elején kell közzétenni.(15) Az Uruguay-i Forduló többoldalú tárgyalásai [9]; keretében kötött, a közbeszerzésekről szóló megállapodás, a továbbiakban "megállapodás";, ECU-ben kifejezett értékhatárainak összegét elvileg kétévente felül kell vizsgálni, 1996. január 1-jei hatállyal. Ennek az összegnek a kiszámítása során az ECU különleges lehívási jogokban (SDR) kifejezett, a január 1-jei felülvizsgálatot közvetlenül megelőző augusztus utolsó napján végződő 24 hónap alatti napi átlagértékeit kell alapul venni. Az összegeket a (14) bekezdésben előírtak szerint kell közzétenni.(16) A (14) és (15) bekezdésben megállapított számítási módszereket a 93/36/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdése c) pontja második albekezdésének megfelelően felül kell vizsgálni.";2. A 21. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő pont lép:"c) az ajánlatkérők ezt követően, az ajánlattevők vagy a tárgyalásokban résztvevők kiválasztásának megkezdése előtt felkérik az összes jelöltet arra, hogy a szóban forgó szerződésre vonatkozó részletes információk alapján erősítsék meg az érdeklődésüket. Az információknak legalább a következőket kell tartalmazniuk:i. jelleg és mennyiség, beleértve bármilyen opciót további szerződésekre, és ha lehetséges, az ezen opciók gyakorlására nyitva álló becsült határidő; megújítható szerződések esetében a jelleg és mennyiség, és ha lehetséges, a szerződés tárgyát kötelezően képező építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült határideje;ii. az eljárás jellege: meghívásos vagy tárgyalásos;iii. adott esetben az áruk szállítása vagy az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítése megkezdésének vagy befejezésének időpontja;iv. részvételre jogosító meghívás iránti kérelem benyújtásához cím és határidő, valamint a nyelv vagy nyelvek, amelyen vagy amelyeken azt be kell nyújtani;v. annak az ajánlatkérőnek a címe, amelynek feladata a szerződés odaítélése és a dokumentáció, valamint az egyéb dokumentációk kéréséhez szükséges információk biztosítása;vi. a szállítóktól, vállalkozóktól vagy szolgáltatóktól megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, pénzügyi garanciák és információk;vii. a beszerzési eljárásra vonatkozó dokumentációkért fizetendő összeg nagysága és fizetési feltételei; ésviii. a pályázati felhívás tárgyát képező szerződés formája: vétel, haszonbérlet, bérlet vagy lízing, vagyezek közül".3. A 22. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő pont lép:"b) építési beruházásra irányuló szerződések esetében azon munkaszerződések lényeges jellemzői, amelyeket az ajánlatkérő tervez odaítélni, és amelyeknek a becsült értéke nem kevesebb, mint:- a 14. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában megállapított értékhatár, azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket az X. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük,- a 14. cikk (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában megállapított értékhatár, azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket az I., II., VII., VIII. és IX. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük,- a 14. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket a III., IV., V. és VI. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük".4. A 23. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő bekezdések lépnek:"(1) Ezt a cikket a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélési eljárásának részeként szervezett tervpályázatokra kell alkalmazni, amennyiben az ilyen szerződés ÁFA nélküli becsült értéke nem kevesebb, mint:- a 14. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket a X. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük,- a 14. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. vagy ii. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket az I., II., VII., VIII. és IX. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük, vagy- a 14. cikk (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket a III., IV., V. és VI. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük.(2) Ezt a cikket az összes olyan tervezési pályázatra alkalmazni kell, amely esetében a pályázati díjak és a pályázók részére fizetett díjak teljes összege nem kevesebb, mint:- a 14. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket a X. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük,- a 14. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. vagy ii. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket az I., II., VII., VIII. és IX. mellékletben említett tevékenységet végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük,- a 14. cikk (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában megállapított értékhatár azokra a szerződésekre vonatkozóan, amelyeket a III., IV., V. és VI. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérőknek kell odaítélniük".5. A 24. cikk (2) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:"(2) A XV. melléklet I. szakaszában vagy a XVIII. mellékletben meghatározott információkat az Európai Közösség Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Ezzel összefüggésben a Bizottság tiszteletben tart minden olyan kényes üzleti szempontot, amelyre az ajánlatkérő felhívja a figyelmet ezen információk átadásakor, a XV. melléklet 6., 9. és 11. pontját illetően".6. A 26. cikk helyébe a következő cikk lép:"26. cikk(1) Nyílt eljárásban az ajánlatkérő által meghatározott ajánlattételi határidő a hirdetmény feladásától számított legalább 52 nap lehet. Ez az ajánlattételi határidő helyettesíthető olyan határidővel, amely elég hosszú ahhoz, hogy lehetővé tegye az érdekeltek számára érvényes ajánlatok benyújtását, és amely általános szabályként nem lehet rövidebb 36 napnál, és semmilyen esetben sem lehet rövidebb a hirdetmény feladásának napjától számított 22 napnál, ha az ajánlatkérők a 22. cikk (1) bekezdésének megfelelően már elküldtek az Európai Közösség Hivatalos Lapja részére egy időszakos tájékoztató hirdetményt feltéve, hogy ez a hirdetmény tartalmazza a XV. melléklet II. és III. részében előírt információkat, amennyiben ezek az információk rendelkezésre állnak a 22. cikk (1) bekezdésében említett hirdetmény közzétételekor.Ezt az időszakos tájékoztató hirdetményt továbbá az Európai Közösség Hivatalos Lapja részére legalább 52 nappal és legfeljebb 12 hónappal azt a napot megelőzően kell feladni, ami kora 21. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírtszerződési hirdetményt az Európai Közösség Hivatalos Lapja részére megküldték.(2) Előzetes pályázati felhíváson alapuló meghívásos és tárgyalásos eljárásban a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:a) a 21. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően közzétett hirdetményre vagy a 21. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően egy ajánlatkérő felhívására válaszképpen elküldött részvételi kérelmek kézhezvételére vonatkozó határidő általános szabályként a hirdetmény vagy a felhívás feladásának időpontjától számított legalább 37 nap, és ez a határidő semmilyen esetben sem lehet rövidebb, mint a 25. cikk (3) bekezdésében meghatározott közzétételi határidő plusz 10 nap;b) az ajánlatok átvételére vonatkozó határidőt az ajánlatkérő és a kiválasztott jelöltek kölcsönös megállapodással rögzíthetik úgy, hogy az összes ajánlattevőnek azonos idő álljon rendelkezésére az ajánlatok elkészítésére és benyújtására;c) amennyiben nincs lehetőség megegyezésre az ajánlatok átvételi határidejére vonatkozóan, az ajánlatkérő jelöl ki egy, általános szabályként, legalább 24 napos határidőt, amely semmilyen esetben sem lehet rövidebb a pályázati felhívás időpontjától számított 10 napnál; az engedélyezett időtartamnak elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni különösen a 28. cikk (3) bekezdésében említett tényezőket".7. A 28. cikkben:a) az (5) bekezdés helyébe a következő bekezdés lép:"(5) A részvételi kérelmeket és az ajánlati felhívásokat a lehető leggyorsabb távközlési eszköz útján kell megküldeni. Ha a részvételi kérelmeket táviratban, telexen, telefaxon, telefonon vagy bármilyen más elektronikus eszköz útján küldik meg, a tagállamok megkövetelhetik azok megerősítését a 26. cikk (2) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt feladott levélben";b) a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:"(6) Az ajánlatokat írásban, közvetlenül vagy postán keresztül nyújtják be. A tagállamok engedélyezhetik az ajánlatok bármilyen más módon történő benyújtását, ha az lehetővé teszi a következők biztosítását:- minden egyes ajánlat tartalmazza az értékeléséhez szükséges valamennyi információt,- az ajánlatok bizalmas jellegének megőrzése az értékelésükig,- ha jogi bizonyítás céljából szükséges, az ilyen ajánlatok legrövidebb időn belül történő írásos visszaigazolása vagy hitelesített másolatának megküldése,- az ajánlatoknak a benyújtásukra megadott határidő letelte után történő felbontása".8. A 30. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:"(1) Az ajánlatkérő, ha óhajtja, a szállítók, vállalkozók és szolgáltatók minősítésére szolgáló rendszert hozhat létre és működtethet.A minősítő rendszert létrehozó vagy működtető ajánlatkérők biztosítják, hogy a szállítók, vállalkozók és szolgáltatók bármikor kérhessék a minősítésüket".9. A 35. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:"(1) A 34. cikk (1) bekezdése nem alkalmazható, ha egy tagállam az ezen irányelv elfogadásakor hatályban lévő szabályok keretén belül a szerződések odaítélését más feltételekre alapozza, azzal a céllal, hogy előnyben részesítsen egyes ajánlattevőket feltéve, hogy az így alkalmazott szabályok összhangban vannak a Szerződéssel".10. A 38. cikk hatályát veszti.11. A 41. cikk helyébe a következő cikk lép:"41. cikk(1) Az ajánlatkérőknek olyan megfelelő információkat kell őrizniük minden egyes szerződésről, amelyek egy későbbi időpontban is igazolják a következőkkel kapcsolatos döntéseiket:a) a vállalkozók, szállítók vagy szolgáltatók minősítése és kiválasztása, és a szerződések odaítélése;b) az európai leírások használatától való eltérés a 18. cikk (6) bekezdésének megfelelően;c) előzetes pályázati felhívás nélküli eljárások alkalmazása a 21. cikk (2) bekezdésének megfelelően;d) az I. címben meghatározott eltérések értelmében a II., III. és IV. rész alkalmazásának mellőzése.(2) Az információkat a szerződés odaítélésének időpontjától számított legalább négy évig meg kell őrizni annak érdekében, hogy ezen időszak alatt az ajánlatkérő a Bizottság részére, annak kérésére, szolgáltatni tudja a szükséges információkat.(3) Az I., II., VII., VIII. és IX. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérők a lehető leggyorsabban, kérésre írásban tájékoztatják a résztvevő szállítókat, vállalkozókat vagy szolgáltatókat a szerződés odaítélésére vonatkozó határozatokról.(4) Az I., II., VII., VIII. és IX. mellékletben említett tevékenységeket végző ajánlatkérők az írásbeli kérés kézhezvételének napja után a lehető leghamarabb közlik valamennyi kizárt jelölttel vagy ajánlattevővel kérelmük vagy ajánlatuk elutasításának okát, és az elfogadható ajánlatot készített ajánlattevőkkel a kiválasztott ajánlat jellemzőit és viszonylagos előnyeit, valamint a nyertes ajánlattevő nevét.Mindazonáltal az ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy az e bekezdés első albekezdésében említett, a szerződés odaítélésére vonatkozó egyes információkat visszatartanak, ha az ilyen információk nyilvánosságra hozatala akadályozná a jogalkalmazást, vagy másként lenne ellentétes a közérdekkel, vagy köz-, illetve magánvállalkozások jogos kereskedelmi érdekeit sértené, beleértve azt a vállalkozást is, amelynek a szerződést odaítélték, vagy sértené a szállítók, vállalkozók vagy szolgáltatók közötti tisztességes piaci versenyt".12. A 42. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:"(1a) Az I., II., VII., VIII. és IX. mellékletben említett tevékenységekre vonatkozóan a tagállamok a 40. cikk (4)–(8) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározandó szabályokkal összhangban biztosítják, hogy a Bizottság az előző évre vonatkozóan legkésőbb 1997. október 31-ig, és azt követően minden év október 31-ig statisztikai jelentést kapjon az odaítélt szerződésekről. Ez a jelentés tartalmazza a megállapodás helyes alkalmazásának igazolásához szükséges információkat.Az e bekezdés alapján kért információk nem vonatkoznak azokra a szerződésekre, amelyeknek tárgya a XVI. A. melléklet 8. csoportjában felsorolt szolgáltatások, az 5. csoportban felsorolt, 7524, 7525 vagy 7525 CPC-hivatkozási számú távközlési szolgáltatások, vagy a XVI. B. mellékletben felsorolt szolgáltatások.".13. A szöveg a következő cikkel egészül ki:"42a. cikkAz ajánlatkérők általi szerződés-odaítéléskor a tagállamok a saját viszonylatukban ugyanolyan kedvező feltételeket alkalmaznak, mint amilyeneket harmadik országok részére állapítanak meg a megállapodás végrehajtásában. A tagállamok e célból a közbeszerzési szerződések tanácsadó bizottsága keretében konzultálnak egymással a megállapodás értelmében meghozandó intézkedésekről".14. A XII., XIII., XIV. és XV. melléklet helyébe az ezen irányelvben szereplő megfelelő mellékletek lépnek.2. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1999. február 16-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Azonban Görögország és Portugália rendelkezhet úgy, hogy az (1) bekezdésben említett rendelkezéseket legkésőbb 2000. február 16-ig alkalmazzák.(3) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(4) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el, valamint az ezen irányelv és az elfogadott hazai rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. február 16-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökJ. Cunningham[1] HL C 138., 1995.6.3., 49. o. és HL C 28., 1997.1.29., 4. o.[2] HL C 256., 1995.10.2., 4. o. és HL C 212., 1996.7.22., 13. o.[3] Az Európai Parlament 1996. október 22-i véleménye (HL L 347., 1996.11.18., 25. o.), a Tanács 1996. december 20-i közös állásfoglalása (HL C 111., 1997.4.9., 65. o.) és az Európai Parlament 1997. május 14-i határozata (HL C 167., 1997.6.2., 53. o.). Az Európai Parlament 1997. december 16-i határozata és a Tanács 1997. december 15-i határozata.[4] HL L 336., 1994.12.23., 1. o.[5] HL L 199., 1993.8.9., 84. o., a legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányeln.[6] [7] [8] [9] Az Uruguay-i Forduló többoldalú tárgyalásain (1986-1994) az Európai Közösség nevében a hatáskörébe tartozó témákra vonatkozó megállapodások megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EGK tanácsi határozat (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).--------------------------------------------------MELLÉKLET"XII. MELLÉKLETA. NYÍLT ELJÁRÁSOK1. Az ajánlatkérő neve, címe, távirati címe, telefonszáma, telex- és telefaxszáma.2. A szerződés jellege (árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, és adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó).A szolgáltatás csoportja a XVI. A. vagy XVI. B. melléklet értelmében és a szolgáltatás leírása (CPC-nómenklatúra).Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatokat vételhez, haszonbérlethez, bérlethez vagy lízinghez vagy ezek valamilyen kombinációjához kérik.3. Rendeltetési hely, a szolgáltatás teljesítésének helye.4. Árubeszerzés és építési beruházás esetében:a) a szállítandó áruk jellege és mennyisége, beleértve bármilyen opciót további beszerzésekre, és ha lehetséges, ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, ha lehetséges, az árubeszerzésre vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése, vagy a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege;b) annak megjelölése, hogy a szállítók tehetnek-e ajánlatot néhány és/vagy az összes igényelt árura. Amennyiben az építési beruházásra irányuló szerződések esetén az építési beruházást vagy a szerződést több részre osztják fel, a különböző részek nagysága, és annak lehetősége, hogy lehet-e a részek egyikére, több részre vagy valamennyi részre ajánlatot tenni;c) építési beruházásra irányuló szerződés esetében: Az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információk, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja.5. Szolgáltatás esetében:a) a teljesítendő szolgáltatások jellege és mennyisége, beleértve bármilyen opciót további beszerzésekhez, és ha lehetséges, ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, ha lehetséges, az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése;b) annak megjelölése, hogy a teljesítendő szolgáltatást törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakmára kell-e korlátozni;c) a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás;d) annak jelzése, hogy jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítésében közreműködő természetes személyek nevét és szakképesítését;e) tájékoztatás arról, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére.6. Többváltozatú ajánlatok benyújtásának engedélyezése.7. Az európai leírások alkalmazásától való eltérés a 18. cikk (6) bekezdésének megfelelően.8. Szállítási vagy teljesítési határidő vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama, és amennyire lehetséges, a teljesítés megkezdésének időpontja.9. a) A cím, ahonnan az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és a kiegészítő dokumentáció beszerezhető.b) Adott esetben, az ilyen dokumentációért fizetendő összeg nagysága és a fizetési feltételek.10. a) Az ajánlattételi határidő.b) Az a cím, amelyre az ajánlatokat küldeni kell.c) Az ajánlatok nyelve vagy nyelvei.11. a) Adott esetben, az ajánlatok felbontásán való részvételre felhatalmazott személyek.b) Az ajánlatok felbontásának napja, ideje és helye.12. Adott esetben, a kikötött óvadék és biztosítékok.13. A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások.14. Adott esetben, a nyertes szállítói, vállalkozói vagy szolgáltatói csoportosulás által létrehozandó gazdasági társasági forma.15. A nyertes szállítóktól, vállalkozóktól vagy szolgáltatóktól megkövetelt minimális gazdasági és műszaki követelmények.16. Az ajánlati kötöttség időtartama.17. A szerződés odaítélésének feltételei. A legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatáson kívüli feltételeket meg kell említeni, ha nem szerepelnek az ajánlattételhez szükséges dokumentációban.18. Egyéb információk.19. Adott esetben, a szerződésben említett előzetes tájékoztató hirdetménynek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára való utalás.20. A hirdetmény ajánlatkérő általi feladásának napja.21. A hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala általi kézhezvételének időpontja (az említett Hivatalnak kell ezt megadnia).B. MEGHÍVÁSOS ELJÁRÁSOK1. Az ajánlatkérő neve, címe, távirati címe, telefonszáma, telex- és telefaxszáma.2. A szerződés jellege (árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, és adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó).A szolgáltatás csoportja a XVI. A. vagy a XVI. B. melléklete értelmében és a szolgáltatás leírása (CPC-nómenklatúra).Adott esetben, annak megjelölése, hogy az ajánlatokat vételhez, haszonbérlethez, bérlethez vagy lízinghez, vagy ezek valamilyen kombinációjához kérik.3. Rendeltetési hely, a szolgáltatás teljesítésének helye.4. Árubeszerzés és építési beruházás esetében:a) a szállítandó áruk jellege és mennyisége, beleértve bármilyen opciót további bezserzésekre, és ha lehetséges, ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, ha lehetséges, az árubeszerzésre vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése, vagy a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, és az építmény általános jellege;b) tájékoztatás arról, hogy a szállítók tehetnek-e ajánlatot néhány és/vagy az összes igényelt árura;Amennyiben az építési beruházásra irányuló szerződések esetében az építmény vagy a szerződés több részre oszlik, a különböző részek nagysága, továbbá tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, vagy több, vagy valamelyik részre ajánlatot tenni.c) építési beruházásra irányuló szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információk, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja.5. Szolgáltatás esetében:a) a teljesítendő szolgáltatások jellege és mennyisége, beleértve bármilyen opciót további beszerzésekre, és ha lehetséges, ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, ha lehetséges, az igényelt szolgáltatásra vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése;b) annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakmára kell-e korlátozni;c) a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás;d) tájékoztatás arról, hogy jogi személyeknek fel kell-e tüntetniük a szolgáltatás teljesítésében közreműködő természetes személyek nevét és szakképesítését;e) annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére.6. Többváltozatú ajánlatok benyújtásának engedélyezése.7. Az európai leírások alkalmazásától való eltérés a 18. cikk (6) bekezdésének megfelelően.8. Szállítási vagy teljesítési határidő vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama és amennyire lehetséges, a teljesítés megkezdésének időpontja.9. Adott esetben a nyertes szállítói, vállalkozói vagy szolgáltatói csoportosulás által létrehozandó gazdasági társasági forma.10. a) Az ajánlattételi határidő.b) Az a cím, amelyre az ajánlatokat küldeni kell.c) Az ajánlatok nyelve vagy nyelvei.11. Az ajánlati felhívás feladásának határnapja.12. Adott esetben, a kikötött óvadék és biztosítékok.13. A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások.14. A szállító, vállalkozó vagy a szolgáltató helyzetére és a tőle megkövetelt minimális gazdasági és műszaki követelményekre vonatkozó információk.15. A szerződés odaítélésének feltételei, amennyiben ezek nem szerepelnek az ajánlati felhívásban.16. Egyéb információk.17. Adott esetben, a szerződésben említett előzetes tájékoztató hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzétételének időpontjára való utalás.18. A hirdetmény ajánlatkérő általi feladásának időpontja.19. A hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala általi kézhezvételének időpontja (az említett Hivatalnak kell ezt megadnia).C. TÁRGYALÁSOS ELJÁRÁS1. Az ajánlatkérő neve, címe, távirati címe, telefonszáma, telex- és telefaxszáma.2. A szerződés jellege (árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, és adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó).A szolgáltatás csoportja a XVI. A. vagy a XVI. B. melléklet értelmében és a szolgáltatás leírása (CPC-nómenklatúra).Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatokat vételhez, haszonbérlethez, bérlethez vagy lízinghez, vagy ezek valamilyen kombinációjához kérik.3. Rendeltetési hely, a szolgáltatás teljesítésének helye.4. Árubeszerzés és építési beruházás esetében:a) a szállítandó áruk jellege és mennyisége, beleértve bármilyen opciót további beszerzésekre, és ha lehetséges, ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, ha lehetséges, az árubeszerzésre vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése, vagy a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, és az építmény általános jellege.b) annak feltüntetése, hogy a szállítók tehetnek-e ajánlatot néhány és/vagy az összes igényelt árura;Amennyiben az építési beruházásra irányuló szerződések esetében az építmény vagy a szerződést több részre oszlik, a különböző részek nagysága, továbbá tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, vagy több, vagy valamennyi részre ajánlatot tenni.c) építési beruházásra irányuló szerződések esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információk, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja.5. Szolgáltatás esetében:a) a teljesítendő szolgáltatások jellege és mennyisége, beleértve bármilyen opciót további beszerzésekre, és ha lehetséges, ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, ha lehetséges, az igényelt szolgáltatásra vonatkozó utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése.b) annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás nyújtását törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakmára kell-e korlátozni;c) a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás;d) annak jelzése, hogy a jogi személyeknek fel kell-e tüntetniük a szolgáltatások teljesítésében közreműködő természetes személyek nevét és szakképesítését;e) annak feltüntetése, hogy szállítók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére.6. Többváltozatú ajánlatok benyújtásának engedélyezése.7. Az európai leírások alkalmazásától való eltérés a 18. cikk (6) bekezdésének megfelelően.8. Szállítási vagy teljesítési határidő vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama és amennyire lehetséges, a teljesítés megkezdésének időpontja.9. Adott esetben, a nyertes szállítói, vállalkozói vagy szolgáltatói csoportosulás által létrehozandó gazdasági társasági forma.10. a) Az ajánlattételi határidő.b) Az a cím, amelyre az ajánlatokat küldeni kell.c) Az ajánlatok nyelve vagy nyelvei.11. Adott esetben a kikötött óvadék és biztosítékok.12. A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások.13. A szállító, vállalkozó vagy szolgáltató helyzetére és a tőle megkövetelt minimális gazdasági és műszaki követelményekre vonatkozó információk.14. vagy a dokumentációban.15. Adott esetben az ajánlatkérő által már kiválasztott szállítók, vállalkozók vagy szolgáltatók neve és címe.16. Adott esetben, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett korábbi hirdetmények időpontja, illetve időpontjai.17. Egyéb információk.18. Adott esetben a szerződésben említett előzetes tájékoztató hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzétételének időpontjára való utalás.19. A hirdetmény ajánlatkérő általi feladásának napja.20. A hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala általi kézhezvételének időpontja (az említett Hivatalnak kell ezt megadnia).XIII. MELLÉKLETA MINŐSÍTÉSI RENDSZER MEGLÉTÉRŐL SZÓLÓ HIRDETMÉNY1. Az ajánlatkérő neve, címe, távirati címe, telefonszáma, telex- és telefaxszáma.2. A minősítési rendszer célja (azoknak az áruknak, szolgáltatásoknak, építési beruházásoknak vagy csoportjaiknak leírása, amelyeket a rendszeren keresztül kell beszerezni).3. Feltételek, amelyeket a szállítóknak, vállalkozóknak vagy szolgáltatóknak a minősítésük céljából teljesíteniük kell a rendszernek megfelelően, és azok a módszerek, amelyekkel e feltételek mindegyikét igazolják. Ha e feltételek és igazolási módszerek leírása terjedelmes és az érdekelt szállítók, vállalkozók és szolgáltatók rendelkezésére álló dokumentumokon alapulnak, elegendő a főbb feltételek és módszerek összefoglalása és a hivatkozás e dokumentumokra.4. A minősítési rendszer érvényességének időtartama és megújításának alaki követelményei.5. Utalás arra a tényre, hogy a hirdetmény pályázati felhívásnak minősül.6. Az a cím, ahonnan a minősítési rendszerre vonatkozó további tájékoztatás és dokumentáció beszerezhető (ha ez a cím más, mint az 1. pontban említett cím).7. Adott esetben egyéb információk.XIV. MELLÉKLETIDŐSZAKOS TÁJÉKOZTATÓ HIRDETMÉNYI. ROVATOK, AMELYEKET MINDEN ESETBEN KI KELL TÖLTENI1. Az ajánlatkérőnek vagy annak a szervezetnek a neve, címe, távirati címe, telefonszáma, telex- és telefaxszáma, ahonnan a kiegészítő információk beszerezhetők.2. a) Árubeszerzésre irányuló szerződés esetében: a teljesítendő szolgáltatások vagy a szállítandó termékek jellege és mennyisége vagy értéke.b) Építési beruházásra irányuló szerződés esetében: a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, az építmény vagy részei általános jellemzői.c) Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében: a tervezett beszerzés teljes összege a XVI. A. mellékletben szereplő szolgáltatási csoport mindegyikében.3. A hirdetmény ajánlatkérő általi feladásának napja.4. A hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala általi kézhezvételének időpontja (az említett Hivatalnak kell ezt megadnia).5. Adott esetben más információk.II. INFORMÁCIÓK, AMELYEKET, AKKOR KELL KÖTELEZŐEN SZOLGÁLTATNI, AMIKOR A HIRDETMÉNY PÁLYÁZATI FELHÍVÁSNAK MINŐSÜL, VAGY LEHETŐVÉ TESZI A JELENTKEZÉSEK VAGY AJÁNLATOK KÉZHEZVÉTELI HATÁRIDEJÉNEK CSÖKKENTÉSÉT6. Utalás arra a tényre, hogy az érdekelt szállítóknak a szerződésben vagy szerződésekben való érdekeltségükről értesíteniük kell az ajánlatkérőt.7. Az ajánlattételre jogosító meghívásért folyamodó kérelem kézhezvételének határnapja.III. INFORMÁCIÓK, AMELYEKET HA RENDELKEZÉSRE ÁLLNAK, AKKOR KELL SZOLGÁLTATNI, AMIKOR A HIRDETMÉNY PÁLYÁZATI FELHÍVÁSNAK MINŐSÜL, VAGY LEHETŐVÉ TESZI A JELENTKEZÉSEK VAGY AJÁNLATOK KÉZHEZVÉTELI HATÁRIDEJÉNEK CSÖKKENTÉSÉT8. A szállítandó áruk jellege és mennyisége, vagy az építmény általános jellege, vagy a szolgáltatás csoportja a XVI A. melléklet értelmében és a szolgáltatás leírása (CPC-nómenklatúra), és annak feltüntetése, hogy keretmegállapodás(ok)ról van-e szó, beleértve bármilyen opciót további beszerzésekre, és ezen opciók gyakorlásának becsült ütemezése. Megújítható szerződések esetében, az utólagos pályázati felhívás közzétételének becsült ütemezése.9. Annak megjelölése, hogy az ajánlatokat vételhez, haszonbérlethez, bérlethez vagy lízinghez vagy ezek valamilyen kombinációjához kérik.10. Szállítási vagy teljesítési határidő vagy a szerződés időtartama és amennyire lehetséges, a teljesítés megkezdésének időpontja.11. A cím, amelyre az érdekelt vállalkozásoknak az érdeklődésük írásbeli kinyilvánítását küldeniük kell.Az érdeklődésnyilvánítások kézhezvételének határnapja.A jelentkezések vagy ajánlatok benyújtásához engedélyezett nyelv vagy nyelvek.12. A szállítóktól megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, pénzügyi és műszaki garanciák.13. a) Ha ismert, a szerződés vagy a szerződések odaítélési eljárásai megkezdésének becsült időpontja.b) Az odaítélési eljárás típusa (meghívásos vagy tárgyalásos).c) A konzultációra vonatkozó dokumentáció megszerzéséért fizetendő teljes összeg nagysága és fizetési feltételei.XV. MELLÉKLETAZ ODAÍTÉLT SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ HIRDETMÉNYI. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJÁBAN VALÓ KÖZZÉTÉTELRE SZÁNT INFORMÁCIÓK [1]1. Az ajánlatkérő neve és címe.2. A szerződés jellege (árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés és adott esetben, annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó).3. Az áruk, építmények vagy teljesítendő szolgáltatások jellegének és mennyiségének legalább összefoglaló megjelölése.4. a) A pályázati felhívás formája (minősítési rendszer meglétére vonatkozó hirdetmény; időszakos tájékoztató hirdetmény; ajánlati felhívás).b) A hirdetmény Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételére történő hivatkozás.c) Az előzetes pályázati felhívás nélkül odaítélt szerződések esetében a 20. cikk (2) bekezdése vagy a 16. cikk vonatkozó rendelkezéseinek feltüntetése.5. Szerződés-odaítélési eljárás (nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos).6. A megkapott ajánlatok száma.7. A szerződés odaítélésének időpontja.8. A 20. cikk (2) bekezdésének j) pontja szerinti előnyös vásárlások esetében fizetett ár.9. A szállító(k), vállalkozó(k) vagy szolgáltató(k) neve és címe.10. Adott esetben, annak feltüntetése, hogy a szerződést kiadták-e vagy kiadhatják-e alvállalkozásba.11. Fizetett ár vagy a szerződés odaítélésekor figyelembe vett legmagasabb és legalacsonyabb ajánlati ár.12. Nem kötelező információk:- a harmadik személyeknek alvállalkozásba kiadott vagy kiadható szerződés értéke és aránya,- odaítélési feltételek.II. KÖZZÉTÉTELRE NEM SZÁNT INFORMÁCIÓK13. Az odaítélt szerződések száma (ha egy szerződést egynél több szállító között osztottak fel).14. Az egyes odaítélt szerződések értéke.15. A termék vagy szolgáltatás származási országa (közösségi vagy nem-közösségi eredetű; és utóbbi esetben, harmadik országok szerint lebontva).16. Folyamodtak-e a 18. cikk (6) bekezdésében említett, az európai leírások alkalmazásával kapcsolatos kivételekhez? Ha igen, milyen kivételekhez?17. Milyen odaítélési feltételeket alkalmaztak (gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat; legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás; a 35. cikk szerint engedélyezett feltételek)?18. A szerződést olyan ajánlattevőnek ítélték-e oda, aki a 34. cikk (3) bekezdése szerint többváltozatú ajánlatot nyújtott be?19. Zártak-e ki ajánlatot azon az alapon, hogy a 34. cikk (5) bekezdése szerint kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazott?20. A hirdetmény ajánlatkérő általi feladásának időpontja.21. A XVI. B. mellékletben felsorolt szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében az ajánlatkérőnek a hirdetmény közzétételére vonatkozó beleegyezése (24. cikk (3) bekezdése)."[1] A 6., 9. és 11. rovatban szereplő információkat olyanokká lehet minősíteni, mint amelyeket nem szántak közzétételre, ha az ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy közzétételük jelentős kereskedelmi érdeket sértene.--------------------------------------------------