Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0524

A Bizottság első irányelve (1987. október 6.) a tartós tejtermékek vizsgálatára szolgáló vegyi elemzéshez szükséges közösségi mintavételi módszerek megállapításáról

Hivatalos Lap L 306 , 28/10/1987 o. 0024 - 0031 finn különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0212  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0212  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 350

		A Bizottság első irányelve(1987. október 6.)a tartós tejtermékek vizsgálatára szolgáló vegyi elemzéshez szükséges közösségi mintavételi módszerek megállapításáról(87/524/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről szóló, 1985. december 20-i 85/591/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésére,mivel a legutóbb a Spanyolország és Portugália csatlakozási okmányával módosított, az emberi fogyasztásra szánt, részben vagy teljesen dehidratált tartós tejtermékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/118/EGK tanácsi irányelv [2] megállapítja a szóban forgó termékek összetételére, a fenntartott megnevezések használatára, a gyártási körülményekre és a címkézésre vonatkozó közösségi szabályokat;mivel a 85/591/EGK tanácsi irányelv 1. cikke (1) bekezdésének értelmében e termékek esetében az összetétel, a gyártási körülmények, a csomagolás vagy a címkézés meghatározása céljából mintát kell venni a közösségi módszereknek megfelelően;mivel célszerű elfogadni a vegyi elemzéshez szükséges mintavételi módszerek első sorozatát, amelyre vonatkozóan a vizsgálatok befejeződtek;mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy a mellékletben meghatározott mintavételt az ott leírt módszernek megfelelően végezzék.2. cikkA tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. április 6-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1987. október 6-án.a Bizottság részérőlCockfieldalelnök[1] HL L 372., 1985.12.31., 50. o.[2] HL L 24., 1976.1.30., 49. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA RÉSZBEN VAGY TELJESEN DEHIDRATÁLT TARTÓS TEJTERMÉKEK VEGYI ELEMZÉSÉNEK AZ ELLENŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZEREKI. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. Adminisztratív előírások1.1. SzemélyzetA mintavételt a tagállamok rendelkezéseiben meghatározott illetékes, képzett személy végzi.1.2. A minták lezárása és címkézéseMinden hivatalos mintát a mintavétel helyszínén le kell pecsételni, és a hatályos tagállami előírások betartásával azonosítani kell.1.3. A párhuzamos mintákEgyazon időben legalább két azonos mintát kell elemzés céljából készíteni. A meghatározandó közösségi jogszabályok rendelkezései mellett az eljárás és a minták száma az egyes tagállamok megfelelő nemzeti jogszabályán alapul.A mintavétel után a mintákat a lehető leghamarabb a laboratóriumba kell küldeni.1.4. JegyzőkönyvA mintához jegyzőkönyvet kell csatolni, amelyet a tagállam jogszabályainak megfelelően kell elkészíteni.2. Mintavételi eszközökElőírásokMinden mintavételi eszköznek megfelelő erősségű, alkalmas anyagból kell készülnie, amely a mintában nem okoz a vizsgálati eredményeket befolyásoló elváltozásokat, és a mintavétel végrehajtása során a mintában sem okoz elváltozást. Rozsdamentes acélból készült eszközök használata javasolt.Minden felületnek simának és karcmentesnek kell lennie, és minden sarkot le kell kerekíteni. A mintavételi eszköznek meg kell felelnie az egyes elemzésre kerülő termékekre vonatkozó követelményeknek.3. Mintatároló edényekElőírásokA mintatároló edényeknek és a zárszerkezeteiknek olyan anyagból kell készülniük és olyannak kell lennie a felépítésüknek, amely megfelelően védi a mintát, és nem okoz az elemzés vagy a vizsgálat eredményeit befolyásoló elváltozásokat. Az erre alkalmas anyagok közé tartozik az üveg, egyes fémek és egyes műanyagok. Az edények lehetőleg ne legyenek átlátszóak. Ha mégis átlátszóak vagy áttetszők, a mintát tartalmazó edényeket sötét helyen kell tárolni.A mintatároló edényeknek és a zárszerkezeteiknek tisztának és száraznak kell lenniük. Az edény alakjának és űrtartalmának meg kell felelnie a mintavételre kerülő termék esetében megállapított követelményeknek.Egyszer használatos műanyag edények, alumíniumfóliával rétegzett műanyagok vagy megfelelően zárható, alkalmas műanyag tasakok használhatók.A műanyagból készült tasakok kivételével az edényeket gondosan le kell zárni, megfelelő dugó vagy fémből vagy műanyagból készült csavaros kupak segítségével, amely szükség esetén légmentesen záró műanyag alátéttel rendelkezik, nem oldódó, nem nedvszívó, a zsírnak ellenáll, és nem befolyásolja a minta illatát, ízét, tulajdonságait vagy összetevőit.A dugóknak nem nedvszívó, szagmentes anyagból kell lenniük, vagy azokat ilyen anyaggal kell borítani.4. A mintavétel technikájaA minta tárolóedényét a mintavétel után azonnal le kell zárni.5. A minták tárolásaA különböző termékek mintáinak javasolt tárolási hőmérséklete nem haladhatja meg a 25°C-ot. A tárolási időtartamot és a hőmérsékletet nem külön-külön, hanem együttesen kell figyelembe venni.6. A minták szállításaA mintákat a lehető leghamarabb a vizsgálatért felelős laboratóriumba kell szállítani (lehetőleg a mintavételtől számított 24 órán belül).A szállítás alatt óvintézkedéseket kell tenni a légnemű szennyeződésekkel, a közvetlen napfénnyel és a 25°C-nál magasabb hőmérséklettel történő érintkezés megelőzése érdekében.II. 1. MÓDSZER: MINTAVÉTEL SŰRÍTETT TEJBŐL1. Alkalmazási területe- cukrozatlan sűrített tej,- cukrozatlan sűrített sovány tej,- cukrozatlan sűrített félzsíros tej,- cukrozatlan sűrített zsíros tej,- cukrozott sűrített tej,- cukrozott sűrített sovány tej,- cukrozott sűrített félzsíros tej.2. Eszközök2.1 Általános megjegyzésekLásd az Általános rendelkezések 2. pontját.2.2. Keverők és keverőszerkezetekA folyadék hordóban történő elkeverésére használt keverőknek vagy a keverőszerkezetek felületének elégségesnek kell lenni ahhoz, hogy a termék megfelelő átkeverését eredményezzék avas íz kialakítása nélkül. Az edények különböző alakjai és méretei miatt nincs minden célra megfelelő keverő, de a keverőt úgy kell megtervezni, hogy elkerülhető legyen a terméket tartalmazó edények belső felületének megkarcolása.Az alkalmas anyag leírása az Általános rendelkezések 2. pontjában szerepel.A folyadékok vödörben vagy kannában történő keverésére ajánlott alkalmas keverőforma a következő méretekkel rendelkezik (1. ábra): egy 150 milliméter átmérőjű tárcsa 100 milliméter átmérőjű körrel, amelyen hat, egyenként 12,5 milliméter átmérőjű lyuk helyezkedik el; a tárcsa középen egy fémrúdhoz van rögzítve, amelynek másik vége hurkos nyelet alkot. A rúd hossza – a nyelét beleértve – hozzávetőlegesen 1 méter.Kisebb tartályokhoz alkalmas keverő hozzávetőlegesen a következő méretekkel rendelkezik (2. ábra): egy legalább 2 méter hosszú rúdhoz egy 300 milliméter átmérőjű tárcsa csatlakozik, amelyen egy 230 milliméter átmérőjű kör mentén 12, egyenként 30 milliméter átmérőjű lyuk található.Nagyobb tartályok tartalmának a keverése gépi vagy tiszta sűrített levegővel történő keveréssel ajánlott. Az avas íz kialakulásának elkerülése érdekében a lehető legalacsonyabb levegőnyomást és -mennyiséget kell használni.Megjegyzés:amikor ezen útmutató "tiszta sűrített levegő" használatát írja elő, olyan sűrített levegőt kell használni, amelyből minden szennyezőanyagot (beleértve az olajat, a vizet és a port) kivontak.2.3. KeverőA keverőnek széles lapátúnak kell lennie, a terméket tartalmazó edény aljának eléréséhez elég mélynek, és egyik oldala lehetőleg az edény falához alakított (lásd 3. ábra) legyen.2.4. MerítőkanálA minta begyűjtésére alkalmas méretű és alakú merítőkanál a 4. ábrán szerepel. A merítőkanalat egy legalább 150 milliméter hosszú, merev nyéllel kell ellátni. A merítőkanál térfogata legalább 50 milliliter legyen. Előnyös, ha a nyél hajlított végű. A kúpos fejű merítőkanalakat egymásba lehet helyezni.Másik lehetőségként öt egyenlő szakaszra osztott, párhuzamos oldalú, azonos térfogatú merítőkanál is használható a több mint egy edényben tárolt szállítmányok arányos mintavételének elősegítésére.2.5. RúdHengeres, hozzávetőlegesen 1 méter hosszúságú és 35 milliméter átmérőjű.2.6. EdényA részminták vételére 5 liter űrtartalmú, széles szájú edény.2.7 Kanál vagy spatulaSzéles lapátú.2.8. Mintatároló edényekLásd az Általános rendelkezések 3. pontját.3. Eljárás3.1. Mintavétel cukrozatlan sűrített tejbőlLegalább 200 gramm mintát kell venni.3.1.1 A terméket keveréssel vagy gépi keveréssel, illetve egyik edényből a másikba történő áttöltéssel vagy tiszta sűrített levegő használatával (lásd a 2.2. megjegyzést) alaposan össze kell keverni, amíg kellően homogén nem lesz.A mintát közvetlenül keverés után, merítőkanállal kell venni. Amennyiben a megfelelő homogén állapot elérése nehézséget okoz, a terméket tartalmazó edény különböző részeiből kell mintát venni, összesen legalább 200 grammot. (Amennyiben a minta részminták keveréke, ezt a minta címkéjén és a csatolt jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.)3.1.2. Kiskereskedelmi tárolóedényekbe csomagolt termékek mintavételeA minta sértetlen és bontatlan doboz lehet. A legalább 200 gramm mintát azonos gyártásból származó vagy azonos jelölésű egy vagy több csomagból kell venni.3.2. Mintavétel cukrozott sűrített tejből3.2.1. Általános megjegyzésekA cukrozott sűrített tej tárolására használt tartályokból a mintavétel jelentős nehézséget jelenthet, különösen ha a termék nem homogén és nagyon sűrű. Mintavételi gondokat okozhat a nagy kristályú szacharóz vagy laktóz jelenléte, illetve a különböző, a termékben megjelenő vagy a falra tapadó sók kicsapódása és a csomósodás is. Ezek a körülmények észlelhetők, ha egy mintavételi rudat a terméket tartalmazó edénybe helyezünk, és azzal a tartály tartalmát megmozgatjuk, majd kihúzzuk. Amennyiben a cukorkristályok mérete legfeljebb 6 milliméter, a mintavétel nem okozhat gondot. Amennyiben a termék nem homogén, ezt a minta címkéjén és a csatolt jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. Mivel a cukrozott sűrített tejet gyakran szobahőmérsékleten tárolják, a reprezentatív mintavétel érdekében javasolt a termék hőmérsékletét legalább 20°C-os hőmérsékletre beállítani.3.2.2. EljárásLegalább 200 gramm mintát kell venni.- Nyitott edényekAz idegen anyagok hordóba jutásának elkerülése érdekében kinyitáskor a tárolóedény előzetesen megtisztított és megszárított egyik fedőlapját el kell távolítani. A tartalmat egy keverő (lásd 3. ábra) segítségével összekeverjük. A feltapadó termék eltávolítása érdekében a keverő lapjával körbe kell kaparni az edény falát és alját. A tartalmat körkörös és függőleges mozdulatokkal alaposan összekeverjük a keverőt ferdén tartva, vigyázva, hogy elkerüljük a levegő mintába jutását. A keverőt kivesszük, és a rátapadt sűrített tejet egy kanál vagy spatula segítségével egy 5 literes (2.6.) edénybe kaparjuk. A keverést és a kivételt addig ismételjük, amíg 2–3 liter összegyűlik. Ezt addig kell keverni, amíg homogénné nem válik, és legalább 200 gramm mintát kell belőle venni.- Zárt tartályok (dobozok), peremes nyílással a fedőlapon vagy a palástonA 3.2.1. pontban leírt okokból a peremes nyíláson keresztül történő mintavétel csak a könnyen folyó és egyenletes állományú sűrített tej esetében alkalmazható. A tartalmat egy, a nyíláson át behelyezett mintavevő rúd segítségével összekeverjük minden irányban mozgatva, majd a rudat visszahúzzuk és a 3.2.1. pontban leírtak szerint egy mintát gyűjtünk. Másik lehetőségként a tartalmat egy megfelelő edénybe lehet tölteni, vigyázva arra, hogy a dobból a tartalom lehető legnagyobb részét visszanyerjük. Keverőkanállal történő keverés után a 3.2.1. pontban leírtak szerint kell begyűjteni a mintát.3.2.3. Kiskereskedelmi tárolóedényekbe csomagolt termékek mintavételeSértetlen és bontatlan doboz lehet a minta. A legalább 200 gramm mintát azonos gyártásból származó vagy azonosan megjelölt egy vagy több tárolóedény formájában kell begyűjteni.3.3. A minta megőrzése, tárolása és szállításaLásd az általános rendelkezések 5. és 6. pontját.III. 2. MÓDSZER: MINTAVÉTEL TEJPORBÓL1. Tárgy és alkalmazási területEz a módszer a kémiai elemzéshez szükséges mintavételt írja le a következők esetében:- szárított teljes tej vagy teljes tejpor,- szárított sovány tej vagy sovány tejpor,- szárított félzsíros tej vagy félzsíros tejpor,- szárított emelt zsírtartalmú tej vagy emelt zsírtartalmú tejpor.2. EszközökLásd az általános rendelkezések 2. szakaszát.2.1. Az edény aljának az eléréséhez elegendően hosszú mintavételi kanalakAzok a mintavételi kanalak megfelelőek, amelyek megfelelnek a IV. rész leírásának.2.2. Kanál vagy széles lapú spatula.2.3. Mintatároló edényekLásd az általános rendelkezések 3. szakaszát.3. Eljárás3.1. Általános megjegyzésekVigyázni kell arra, hogy a terméket tartalmazó edény tartalma a mintavétel előtt vagy alatt a legkevesebb légnedvességet vegye át. A termék tárolóedényét a mintavétel után gondosan vissza kell zárni.3.2. MintavételLegalább 200 gramm mintát kell begyűjteni. A tiszta és száraz szúró mintavevőt átfúrjuk a terméken – amennyiben szükséges – az edény megdöntésével vagy az oldalára fektetésével. A mintavevő nyílását lefelé irányítjuk, és egyenletes ütemben befúrjuk. Amikor a szúró mintavevő eléri az edény alját, 180°-kal elforgatjuk, visszahúzzuk és a tartalmát a mintatároló edénybe áthelyezzük. Egy vagy több mintavevőt kell használni ahhoz, hogy legalább 200 gramm mintát nyerjünk. A mintavétel befejezésekor a mintatároló edényt azonnal be kell zárni.3.2.1. Kiskereskedelmi tárolóedényekbe csomagolt termékek mintavételeSértetlen és bontatlan doboz lehet a minta. A legalább 200 gramm mintát azonos gyártásból származó vagy azonosan megjelölt egy vagy több tárolóedény formájában kell begyűjteni.Megjegyzés:amennyiben változó tulajdonságokat kell meghatározni, ezt a mintavételi eljárást kell követni.3.3. A minta megőrzése, tárolása és szállításaLásd az általános rendelkezések 5. és 6. pontját.IV. A HORDÓBAN TÁROLT, PORÍTOTT TARTÓS TEJ MINTAVÉTELÉHEZ SZÜKSÉGES SZÚRÓ MINTAVEVŐK1. A szúró mintavevők típusaiA. típus : hosszúB. típus : rövid(lásd 5. ábra)2. AnyagokA lap és a nyél fényezett fémből készüljön, lehetőleg rozsdamentes acélból.A hosszú típus markolata lehetőleg rozsdamentes acélból készüljön.A rövid típusú szúró mintavevő levehető, fából vagy műanyagból készült markolattal rendelkezzen, amely az élhez bajonettel csatlakozik.3. Kivitel3.1. A szúró mintavevő alakja, anyaga és felülete tegye lehetővé a könnyű tisztítást.3.2. Az A. típusú mintavevő éle elég éles legyen ahhoz, hogy kaparóként is szolgáljon.3.3. Az él hegye elég hegyes legyen ahhoz, hogy megkönnyítse a mintavételt.4. Főbb méretekA szúró mintavevőknek az alábbi táblázatban megadott méreteknek kell megfelelniük (10 %-os eltérés megengedett):(méretek milliméterben) || A. típus hosszú | B. típus rövid |A lap hossza | 800 | 400 |A lap fémlemezének vastagsága | 1 – 2 | 1 – 2 |A lap belső átmérője a hegyénél | 18 | 32 |A lap belső átmérője a markolatnál vagy nyélnél | 22 | 28 |A nyílás szélessége a hegyénél | 4 | 20 |A nyílás szélessége a markolatnál vagy nyélnél | 14 | 14 |5. A szúró mintavevő használatára vonatkozó megjegyzés5.1. A többé-kevésbé könnyen folyó por esetében a szúró mintavevőt függőlegesen lehet behelyezni. Az A. típusú szúró mintavevőket elforgatással teljesen megtöltjük, és függőlegesen visszahúzzuk. A B. típusú szúró mintavevő már a behelyezéskor teljesen megtelik, de rézsútosan kell visszahúzni az alsó végénél adódó veszteség megelőzése érdekében.5.2. A többé-kevésbé szabadon folyó por esetén az edényt meg kell dönteni, a mintavételi kanalat szinte vízszintesen, a nyílással lefelé helyezzük be, és nyílással felfelé húzzuk vissza.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++| |+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelve ( 2014. október 22. ) a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               15.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/95/EU IRÁNYELVE
   (2014. október 22.)
   a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               Az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-án elfogadott közleményében a Bizottság megállapította, hogy szükség van a vállalkozások által szolgáltatott szociális és környezetvédelmi információk átláthatóságának egyenlően magas szintre való emelésére valamennyi tagállamban. Ez teljes mértékben összhangban áll a tagállamok azon lehetőségével, hogy szükség szerint megköveteljék a vállalkozások nem pénzügyi információinak nagyobb átláthatóságát, ami jellegénél fogva folyamatos erőfeszítéseket feltételez.

               (2)

               A szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének az e területre vonatkozó jogalkotási javaslat előterjesztése révén történő fejlesztésének szükségességét megerősítette „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-én elfogadott bizottsági közlemény.

               (3)

               Az Európai Parlament a 2013. február 6-i„Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés”, illetve „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása és a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című állásfoglalásában elismerte a fenntarthatóságra, például a szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének fontosságát a fenntarthatósági kockázatok beazonosítása, továbbá a befektetői és fogyasztói bizalom növelése szempontjából. A nem pénzügyi információk közzététele a hosszú távú profitabilitásnak a társadalmi igazságossággal és a környezetvédelemmel való összekapcsolása révén valóban létfontosságú a fenntartható globális gazdaság felé való elmozdulás érdekében. Ebben az összefüggésben a nem pénzügyi információk közzététele segíti a vállalkozások teljesítményének és társadalomra gyakorolt hatásának mérését, nyomon követését és irányítását. Ennek megfelelően az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a nem pénzügyi információk vállalkozások általi közzétételére vonatkozóan, nagy mozgásteret biztosítva a vállalati társadalmi felelősségvállalás többdimenziós jellegének és a vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalási politikái sokszínűségének figyelembevétele érdekében, amelyhez megfelelő mértékű összehasonlíthatóság társul a befektetők és más érdekelt felek igényeinek való megfelelés és annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyen hozzáférhessenek a vállalkozások társadalomra gyakorolt hatására vonatkozó információkhoz.

               (4)

               A vállalkozások, részvényesek és egyéb érdekelt felek érdekében egyformán jelentőséggel bír a bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozó nem pénzügyi információk közzétételével kapcsolatos nemzeti rendelkezések összehangolása. Az összehangolásra azért van szükség e területeken, mert az említett vállalkozások többsége több tagállamban működik.

               (5)

               Szintén szükség van bizonyos jogszabályi minimumkövetelmények felállítására az uniós vállalkozások által a nyilvánosság és a hatóságok számára rendelkezésre bocsátandó információk köre tekintetében. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak valós és átfogó képet kell adniuk politikáikról, eredményeikről és kockázataikról.

               (6)

               Az Unióban közzétett nem pénzügyi információk következetességének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében bizonyos nagyvállalkozásoknak legalább a környezetvédelmi, a szociális és a foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást kell készíteniük. E beszámolónak, amelyet az érintett vállalkozás vezetése beszámolójában kell közzétenni, tartalmaznia kell a politikák leírását, az eredményeket és az ezekkel kapcsolatos kockázatokat. A nem pénzügyi kimutatásnak a meglévő vagy potenciális hátrányos hatások azonosítása, megelőzése és enyhítése érdekében tartalmaznia kell továbbá a vállalkozás által alkalmazott átvilágítási folyamatokra vonatkozó információkat, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – az ellátási és alvállalkozói láncai tekintetében. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy mentesíthessék az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokat a nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, amennyiben a vállalkozás ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, azonos tartalmú külön jelentést készít.

               (7)

               Amennyiben a vállalkozások kötelesek nem pénzügyi kimutatást készíteni, a kimutatásnak a környezetvédelmi kérdések vonatkozásában tartalmaznia kell a vállalkozások környezetre, és szükség szerint az egészségre és biztonságra kiható műveleteinek aktuális és előre látható hatásaival, a megújuló és/vagy a nem megújuló energiaforrások használatával, az üvegházhatásúgáz-kibocsátással, a vízhasználattal és a légszennyezéssel kapcsolatos részleteket. A szociális és foglalkoztatással kapcsolatos kérdések tekintetében a beszámolóban szolgáltatott információk kiterjedhetnek a vállalkozásnak a nemek közötti egyenlőség biztosítása érdekében tett intézkedéseire, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek végrehajtására, a munkakörülményekre, a szociális párbeszédre, a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogára, a szakszervezeti jogok tiszteletben tartására, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint a helyi közösségekkel folytatott párbeszédre és/vagy az e közösségek védelmének és fejlődésének biztosítása érdekében tett intézkedésekre. Az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció elleni küzdelem és a megvesztegetés kérdése vonatkozásában a nem pénzügyi kimutatás az emberi jogi visszaélések megelőzéséről és/vagy a korrupció és a megvesztegetések elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről tartalmazhat információkat.

               (8)

               Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak megfelelő információkkal kell szolgálniuk azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek kiemelkednek a tekintetben, hogy nagy valószínűséggel súlyos következményekkel járnak majd, azokkal a kérdésekkel együtt, amelyek esetében a súlyos következmények már fennállnak. A következmények súlyosságát mértékük és komolyságuk alapján kell megítélni. A hátrányos hatások kockázata fakadhat a vállalkozás saját tevékenységeiből, vagy kapcsolódhat annak műveleteihez, és – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – termékeihez, szolgáltatásaihoz vagy üzleti kapcsolataihoz, többek között az ellátási és alvállalkozói láncaihoz. Ez nem vezethet a kis- és középvállalkozásokra háruló indokolatlan további adminisztratív terhekhez.

               (9)

               Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.

               (10)

               A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő és hatékony eszközök álljanak rendelkezésre annak biztosítására, hogy a vállalkozások ezen irányelvvel összhangban közzétegyék a nem pénzügyi információkat. Ennek érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy hatékony nemzeti eljárások álljanak rendelkezésre a jelen irányelvben meghatározott kötelezettségek betartásának kikényszerítésére, és hogy ezen eljárásokat bármely olyan személynek és jogalanynak lehetősége legyen igénybe venni, akinek/amelynek a nemzeti jog rendelkezései szerint jogos érdeke fűződik az ezen irányelvben foglalt rendelkezések tiszteletben tartásának biztosításához.

               (11)

               Az ENSZ Rio +20 konferenciája „A jövő, amit akarunk” című zárónyilatkozatának 47. cikke elismeri a vállalati fenntarthatósággal kapcsolatos jelentéstétel fontosságát, és az érintett vállalkozásokat a fenntarthatósággal kapcsolatos információk jelentéstételi ciklusaikba történő integrálásának megfontolására ösztönzi. A 47. cikk arra is ösztönzi a vállalatokat, az érdekelt kormányokat és az érdekelt feleket, hogy az ENSZ rendszerének támogatásával szükség szerint fejlesszenek ki a legjobb gyakorlattal kapcsolatos modelleket, és mozdítsák elő a pénzügyi és nem pénzügyi információk integrálását szolgáló intézkedéseket, figyelembe véve a már létező keretekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatokat.

               (12)

               A befektetők nem pénzügyi információkhoz való hozzáférése egy lépés azon célkitűzés elérése felé az erőforrás-hatékony Európa megvalósítása ütemtervének keretében, amely arra irányul, hogy 2020-ra működjenek azok a piaci és szakpolitikai ösztönzők, amelyek díjazzák a hatékonyságot növelő befektetéseket.

               (13)

               Az Európai Tanács a 2011. március 24-i és 25-i következtetéseiben a szabályozási terheknek különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében történő csökkentésére szólított fel mind uniós, mind nemzeti szinten, és intézkedéseket javasolt a termelékenység növelésére, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia pedig a kkv-k üzleti környezetének javítását és a kkv-k nemzetközivé válásának elősegítését célozza. Így a „gondolkozz először kicsiben” elvével összhangban az új közzétételi kötelezettségeket csak bizonyos nagyvállalkozásokra és vállalatcsoportokra kell alkalmazni.

               (14)

               Ezeknek a nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó kötelezettségeknek a hatályát a munkavállalók átlagos létszámára, a mérlegfőösszegre és a nettó árbevételre tekintettel kell meghatározni. A kkv-kat mentesíteni kell a további kötelezettségek alól, és a nem pénzügyi kimutatás közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásokra és azon nagy vállalatcsoportok közérdeklődésre számot gazdálkodó egységnek minősülő anyavállalkozásaira kell alkalmazni, amelyek munkavállalóinak átlagos létszáma – csoport esetében összevont alapon – meghaladja az 500 főt. Ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokon kívül más vállalkozások és csoportok vonatkozásában is előírják a nem pénzügyi információk közzétételét.

               (15)

               A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatálya alá tartozó számos vállalkozás valamely vállalatcsoport tagja. A vezetés összevont beszámolóját úgy kell elkészíteni, hogy az ilyen vállalatcsoportokra vonatkozó információk átadhatók legyenek a tagoknak és harmadik személyeknek. A vezetés összevont beszámolóját szabályozó nemzeti jogot ezért össze kell hangolni a vállalkozások által az Unióban közzéteendő információk összehasonlíthatóságával és következetességével kapcsolatos célok elérése érdekében.

               (16)

               A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek csak azt kell ellenőriznie, hogy a nem pénzügyi kimutatást vagy a külön jelentést rendelkezésre bocsátották-e. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok előírják a nem pénzügyi kimutatásban vagy a külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.

               (17)

               Annak érdekében, hogy a vállalkozások számára megkönnyítsék a nem pénzügyi információk közzétételét, a Bizottságnak nem kötelező erejű iránymutatásokat, többek között általános és ágazati nem pénzügyi jellegű kulcsfontosságú teljesítménymutatókat kell kidolgoznia. A Bizottságnak figyelembe kell vennie a jelenlegi legjobb gyakorlatokat, a nemzetközi fejleményeket és a kapcsolódó uniós kezdeményezések eredményeit és megfelelő konzultációkat kell tartania többek között az érdekelt felekkel. A környezeti tényezőkre való hivatkozáskor a Bizottságnak ki kell térnie legalább a föld- és vízhasználatra, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és az anyagfelhasználásra.

               (18)

               Azon kompetenciák és nézetek különbözősége, amelyekkel a vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai bírnak, elősegíti az érintett vállalkozás üzleti szervezetének és üzleti ügyeinek alapos megértését. Ez lehetővé teszi e testületek tagjai számára a vállalatirányítási döntések építő jellegű vitatását és az innovatív ötletekre való nagyobb nyitottságot, megoldást kínálva a tagok nézeteinek hasonlóságára, más néven a „csoportgondolkodás” jelenségére. Ily módon hozzájárul a vállalatirányítás hatékony felügyeletéhez és a vállalkozás sikeres irányításához. Mindezért fontos a sokszínűséggel kapcsolatban alkalmazott politika átláthatóságának fokozása. Ez tájékoztatásul szolgálna a piac számára a vállalatirányítási gyakorlatokról, és így közvetett nyomást gyakorolna a vállalkozásokra a sokszínűbb igazgatótanácsok kialakítása tekintetében.

               (19)

               Indokolt, hogy az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeikre vonatkozó, sokszínűséggel kapcsolatos politikáiknak például az életkorral, nemmel, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontok tekintetében történő nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége csak bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozzon. Célszerű, hogy a sokszínűséggel kapcsolatos politika közzététele a 2013/34/EU irányelv 20. cikkében előírt vállalatirányítási nyilatkozat részét képezze. Amennyiben egy vállalkozás nem alkalmaz semmilyen sokszínűséggel kapcsolatos politikát, nem kötelezhető ilyen elfogadására, de a vállalatirányítási nyilatkozatban egyértelműen meg kell indokolnia annak hiányát.

               (20)

               Születtek a pénzügyi beszámolás átláthatóságának javítására irányuló uniós szintű kezdeményezések, többek között országonkénti jelentéstétel több ágazat vonatkozásában, az Európai Tanács 2013. május 22-i és 2013. december 19-i és december 20-i következtetéseiben említett, a nagyvállalkozások és vállalatcsoportok országonkénti jelentéstétele, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hasonló rendelkezései, továbbá erre irányuló nemzetközi erőfeszítések is. A G8-ak és a G20-ak keretében felkérték az OECD-t egy egységesített jelentéstételi modell elkészítésére, amelynek segítségével multinacionális vállalkozások tennének jelentést az adóhatóságoknak arról, hogy hol termelnek profitot és fizetnek adót szerte a világban. Az ehhez hasonló fejlemények – a céljuknak megfelelő intézkedésként – kiegészítik az ebben az irányelvben szereplő javaslatokat.

               (21)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a bizonyos uniós nagyvállalkozások és vállalatcsoportok által közzétett információk relevanciájának, következetességének és összehasonlíthatóságának fokozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (22)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és alapelveket, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája elismer, beleértve a vállalkozás szabadságát, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a személyes adatok védelmét. Ezen irányelvet az említett jogokkal és alapelvekkel összhangban kell végrehajtani.

               (23)

               A 2013/34/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2013/34/EU irányelv módosításai
   A 2013/34/EU irányelv az alábbiak szerint módosul:

               1.

               Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
               „19a. cikk
               A nem pénzügyi kimutatás
               (1)   Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásoknak, amelyek mérlegfordulónapjukon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást:

                           a)

                           a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása;

                           b)

                           a vállalkozás által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;

                           c)

                           e politikák eredményei;

                           d)

                           a vállalkozás műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, és e kockázatok vállalkozás általi kezelésének módja;

                           e)

                           azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.

                     Ha az említettekre vonatkozóan a vállalkozás nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, a nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.
               Az első albekezdésben említett nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül adott esetben hivatkozásokat kell tartalmaznia és további magyarázatokkal kell szolgálnia az éves pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre.
               A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a vállalkozás üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.
               A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információk szolgáltatásának előírása során a vállalkozások támaszkodhassanak a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesznek, a vállalkozásoknak meg kell jelölniük, hogy mely keretekre támaszkodtak.
               (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek eleget tevő vállalkozásokra úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítették a 19. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében meghatározott, a nem pénzügyi információkról szóló elemzéssel kapcsolatos kötelezettséget.
               (3)   A leányvállalkozásnak minősülő vállalkozás mentesül az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség alól, ha e vállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában vagy az adott vállalkozás 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített külön jelentésében.
               (4)   Amennyiben egy vállalkozás – akár a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre támaszkodva, akár nem – ugyanarra az üzleti évre vonatkozó és az (1) bekezdésben előírt, nem pénzügyi kimutatáshoz szükséges információkat tartalmazó külön jelentést készít, a tagállamok mentesíthetik e vállalkozást az (1) bekezdésben meghatározott nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy e külön jelentést:

                           a)

                           a vezetés beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy

                           b)

                           ésszerű határidőn belül – legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után – nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a vállalkozás weboldalán, és a vezetés beszámolója hivatkozik e külön jelentésre.

                     A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében említett külön jelentést készítő vállalkozásokra.
               (5)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett nem pénzügyi kimutatás vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentés elkészült-e.
               (6)   A tagállamok előírhatják az (1) bekezdésben említett nem pénzügyi kimutatásban vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.”

               2.

               A 20. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:

                                       „g)

                                       a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása, többek között például az életkori, nemi, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokra tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.”

                                 ;

                           b)

                           a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég a 34. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban véleményt nyilvánít az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján összeállított információkról, és ellenőrzi, hogy rendelkezésre bocsátották-e az e cikk (1) bekezdésének a), b), e), f) és g) pontjában említett információkat.”;

                           c)

                           a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(4)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett azon vállalkozásokat, amelyek csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piacra bevezetett részvényektől eltérő értékpapírokat bocsátottak ki, mentesíthetik e cikk (1) bekezdése a), b), e), f) és g) pontjának az alkalmazása alól, kivéve ha e vállalkozások olyan részvényeket bocsátottak ki, amelyekkel a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja értelmében vett multilaterális kereskedési rendszerben kereskednek.”;

                           d)

                           a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(5)   A 40. cikk ellenére, az (1) bekezdés g) pontja nem alkalmazandó a kis- és középvállalkozásokra.”

               3.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „29a. cikk
               Az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás
               (1)   Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő vállalkozásoknak, amelyek olyan nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásaként működnek, amely csoportok mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés összevont beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalatcsoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatást:

                           a)

                           a csoport üzleti modelljének rövid leírása;

                           b)

                           a csoport által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;

                           c)

                           e politikák eredményei;

                           d)

                           a csoport műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – azon üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok és e kockázatok csoport általi kezelésének módja;

                           e)

                           azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.

                     Ha az említettekre vonatkozóan a csoport nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.
               Az első albekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül adott esetben hivatkozásokat kell tartalmaznia és további magyarázatokkal kell szolgálnia az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre.
               A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó, ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a csoport üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a csoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének, és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.
               A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információk szolgáltatásának előírása során az anyavállalkozás támaszkodhasson a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesz, az anyavállalkozásnak meg kell jelölnie, hogy mely keretekre támaszkodott.
               (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek eleget tevő anyavállalkozásokra úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítették a 19. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében és a 29. cikkben meghatározott, a nem pénzügyi információkról szóló elemzéssel kapcsolatos kötelezettséget.
               (3)   A leányvállalkozásnak is minősülő anyavállalkozás mentesül az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség alól, ha e mentesített anyavállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában vagy az adott vállalkozás 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített külön jelentésében.
               (4)   Amennyiben egy anyavállalkozás – akár a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre támaszkodva, akár nem – ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, a csoport egészére irányadó, és az (1) bekezdésben előírt, összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatáshoz szükséges információkat tartalmazó külön jelentést készít, a tagállamok mentesíthetik az anyavállalkozást az (1) bekezdésben meghatározott összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy e külön jelentést:

                           a)

                           a vezetés összevont beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy

                           b)

                           ésszerű határidőn belül – legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után – nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az anyavállalkozás weboldalán, és a vezetés összevont beszámolója hivatkozik e külön jelentésre.

                     A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében említett külön jelentést készítő anyavállalkozásokra.
               (5)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentés elkészült-e.
               (6)   A tagállamok előírhatják az (1) bekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásban vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.”

               4.

               A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy:

                           a)

                           az éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, a vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 19a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést; valamint

                           b)

                           az összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 29a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést

                     ezen irányelv követelményeivel, és adott esetben az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal összhangban elkészítsék és közzétegyék.”

               5.

               A 34. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(3)   E cikk nem alkalmazandó a 19a. cikk (1) bekezdésében említett nem pénzügyi kimutatásra és a 29a. cikk (1) bekezdésében említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásra, illetve a 19a. cikk (4) bekezdésében és a 29a. cikk (4) bekezdésében említett külön jelentésre.”

               6.

               A 48. cikk utolsó bekezdése elé a következő bekezdést kell beilleszteni:
               „A jelentésben annak lehetőségét is meg kell fontolni – figyelembe véve az OECD-n belüli fejleményeket és a kapcsolódó európai kezdeményezések eredményeit –, hogy kötelezővé tegyék a nagyvállalkozások számára, hogy évente országonkénti jelentést készítsenek minden olyan tagállam és harmadik ország tekintetében, amelyben tevékenykednek, amely legalább az elért nyereségre, a befizetett nyereségadóra és a kapott állami támogatásokra vonatkozó információkat tartalmazza.”

         2. cikk
   A beszámolásra vonatkozó iránymutatások
   A Bizottság a vállalkozások nem pénzügyi információinak releváns, hasznos és összehasonlítható közzétételét segítendő, általános és ágazati nem pénzügyi teljesítménymutatókat is tartalmazó, nem kötelező iránymutatásokat készít a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertanára vonatkozóan. Ennek során a Bizottság konzultációt folytat a megfelelő érdekeltekkel.
   A Bizottság az iránymutatásokat 2016. december 6-ig közzéteszi.
   3. cikk
   Felülvizsgálat
   A Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára ezen irányelv végrehajtásáról, amely jelentés egyéb szempontok mellett kiterjed ezen irányelv hatályára – különösen a tőzsdén nem jegyzett vállalkozások tekintetében –, eredményességére, valamint a nyújtott iránymutatások szintjére és a módszertanra. A jelentést 2018. december 6-ig közzéteszik, adott esetben jogalkotási javaslatok kíséretében.
   4. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. december 6-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az első albekezdésben említett rendelkezéseket az 1. cikk hatálya alá tartozó összes vállalkozásra alkalmazni kell a 2017. január 1-jén kezdődő üzleti évre vagy a 2017. naptári év során.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   5. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   6. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  HL C 327., 2013.11.12., 47. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. szeptember 29-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, és a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).