title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/853 irányelve (2017. május 17.) a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  24.5.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 137/22

            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/853 IRÁNYELVE
      (2017. május 17.)
      a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
      tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
      rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
      mivel:

                  (1)

                  A 91/477/EGK tanácsi irányelv (3) kísérő intézkedést hozott létre a belső piac számára. Egyensúlyt teremtett egyrészről az egyes tűzfegyvereknek és azok alapvető alkotóelemeinek az Unión belüli bizonyos fokú szabad mozgását biztosító kötelezettségvállalás, másrészről e szabadságnak az említett termékek szempontjából megfelelő biztonsági garanciák alkalmazásával történő ellenőrzésének szükségessége között.

                  (2)

                  A 91/477/EGK irányelv egyes vonatkozásai arányos módon továbbfejlesztendők a bűnözést szolgáló tűzfegyverekkel való visszaélések problémájának kezelése céljából, valamint tekintettel a közelmúltbeli terrorcselekményekre. Ezen összefüggésben a Bizottság „Európai biztonsági stratégia” című, 2015. április 28-i közleményében az említett irányelv felülvizsgálatára szólított fel, valamint közös megközelítésre a tűzfegyverek hatástalanítását illetően, reaktiválásuk és bűnözők általi használatuk megelőzése érdekében.

                  (3)

                  Amint a tűzfegyvereket a 91/477/EGK irányelvvel összhangban jogszerűen megszerzik és tartják, a fegyverviselésre, a vadászatra vagy a céllövészetre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket kell alkalmazni.

                  (4)

                  A 91/477/EGK irányelv alkalmazásában a „közvetítő” meghatározásának ki kell terjednie minden természetes vagy jogi személyre, ideértve a partnerségeket is, és a „szolgáltatás” kifejezést úgy kell érteni, hogy az magában foglalja a kölcsönzést és a lízinget is. Mivel a közvetítők a kereskedőkéhez hasonló szolgáltatásokat nyújtanak, rájuk is ki kell terjednie a 91/477/EGK irányelv hatályának a kereskedők azon kötelezettségei vonatkozásában, amelyek relevánsak a közvetítők tevékenysége szempontjából, amennyiben abban a helyzetben vannak, hogy teljesíthetik a szóban forgó kötelezettségeket és azokat ugyanazon ügylet tekintetében egy kereskedő nem teljesíti.

                  (5)

                  A kereskedők tevékenysége nem csak a tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és a lőszerek gyártására, hanem azok módosítására vagy átalakítására is kiterjed – például egy teljes tűzfegyver csövének megrövidítésére –, amely a fegyver kategóriájának vagy alkategóriájának megváltozását eredményezi. A tisztán magánjellegű, nem kereskedelmi célú tevékenységek, így a lőszer saját használatra lőszerek alkotóelemeiből kézzel való megtöltése és újratöltése vagy az érintett személy tulajdonában lévő tűzfegyverek vagy alapvető alkotóelemek módosítása, például az agyazás vagy az irányzék módosítása, vagy az alapvető alkotóelemek kopás elleni karbantartása nem tekintendő csak a kereskedő számára engedélyezett tevékenységnek.

                  (6)

                  Valamennyi tűzfegyver és alapvető alkotóelemeik nyomonkövethetőségének javítása és szabad mozgásuk elősegítése érdekében a tűzfegyvereket és azok minden alapvető alkotóelemét egyértelmű, tartós és egyedi jelöléssel kell ellátni és regisztrálni kell a tagállamok nyilvántartási rendszereiben.

                  (7)

                  A nyilvántartási rendszerekben tárolt feljegyzéseknek minden olyan információt tartalmazniuk kell, amelynek alapján egy adott tűzfegyver a tulajdonosához kapcsolható, valamint tartalmazniuk kell a tűzfegyver gyártójának nevét vagy a tűzfegyver márkáját, a gyártási országát vagy helyét, a típusát, gyártmányát, modelljét, kaliberét és a gyártási számát vagy bármely, a tűzfegyver tokján vagy tokszerkezetén elhelyezett egyedi megjelölést. A tokon és a tokszerkezeten kívül minden alapvető alkotóelemet a nyilvántartási rendszer azon tűzfegyverre vonatkozó bejegyzésében kell feltüntetni, amelyre a szóban forgó alkotóelemeket felszerelik.

                  (8)

                  A megjelölések könnyű eltávolításának megakadályozása és annak pontosítása érdekében, hogy a megjelölést mely alapvető alkotóelemeken kell elhelyezni, közös uniós szabályokat kell bevezetni a megjelölésre vonatkozóan. Ezeket a szabályokat kizárólag azokra a tűzfegyverekre és alapvető alkotóelemekre kell alkalmazni, amelyeket 2018. szeptember 14-én vagy azután gyártottak vagy hoztak be az Unióba, ugyanakkor a szóban forgó időpontot megelőzően gyártott vagy az Unióba behozott tűzfegyverek és részeik esetében továbbra is az említett időpontig alkalmazandó 91/477/EGK irányelv szerinti megjelölési és bejegyzési követelményeket kell alkalmazni.

                  (9)

                  Tekintettel a tűzfegyverek és az alapvető alkotóelemek veszélyes természetére és tartósságára, annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok képesek legyenek a tűzfegyvereket és az alapvető alkotóelemeket nyomon követni az adminisztratív és a büntetőeljárások céljából, valamint a nemzeti eljárásjogot figyelembe véve a nyilvántartási rendszerekben található bejegyzéseket az érintett tűzfegyverek és alapvető alkotóelemek megsemmisítésétől számított 30 éven át meg kell őrizni. Az ezekhez a bejegyzésekhez és minden kapcsolódó személyes adathoz való hozzáférést az illetékes hatóságokra kell korlátozni, és legfeljebb az érintett tűzfegyver vagy alapvető alkotóelemek megsemmisítését követő 10 éven át lehet engedélyezni engedélyek megadása vagy visszavonása vagy vámügyi eljárás céljából, közigazgatási szankciók esetleges kiszabását is beleértve, illetve a tűzfegyver vagy alapvető alkotóelemek megsemmisítését követően legfeljebb 30 éven át abban az esetben, ha a hozzáférés a büntetőjog érvényesítése céljából szükséges.

                  (10)

                  A nyilvántartási rendszerek hatékony működéséhez fontos az egyrészt a kereskedők, közvetítők, másrészt a nemzeti illetékes hatóságok közötti hatékony információmegosztás. A kereskedőknek és közvetítőknek ezért indokolatlan késedelem nélkül információt kell szolgáltatniuk a nemzeti illetékes hatóságok számára. Ennek megkönnyítése érdekében a nemzeti illetékes hatóságoknak a kereskedők és közvetítők számára hozzáférhető elektronikus kapcsolódási eszközöket kell létrehozniuk, amelyek magukban foglalhatják az e-mail útján vagy közvetlenül az adatbázison vagy egyéb nyilvántartáson át történő információszolgáltatást.

                  (11)

                  A tagállamok azon kötelezettsége tekintetében, hogy nyomonkövetési rendszerrel rendelkezzenek annak biztosítása céljából, hogy a tűzfegyver engedélyezésére vonatkozó feltételek ez engedély teljes időtartama alatt teljesüljenek, a tagállamoknak dönteniük kell arról, hogy az értékelés részét képezi-e az előzetes orvosi vagy pszichológiai vizsgálat.

                  (12)

                  A szakmai felelősségre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül, nem tekinthető úgy, hogy a releváns orvosi vagy pszichológiai információk értékelése bármilyen felelősséget ruházna az ilyen információkat nyújtó egészségügyi szakemberre vagy egyéb személyekre a 91/477/EGK irányelvvel összhangban birtokolt tűzfegyverekkel való visszaélések esetén.

                  (13)

                  A tűzfegyvereket és a lőszereket biztonságos módon kell tárolni, amikor azok nem állnak közvetlen felügyelet alatt. Ha a tárolás nem széfben történik, a tűzfegyvereket és a lőszereket egymástól elkülönítve kell tárolni. Amikor a tűzfegyvert és a lőszereket szállítás céljából át kell adni egy fuvarozónak, a megfelelő felügyeletért és a tárolásért a szóban forgó fuvarozó felelős. A megfelelő tárolásra és a biztonságos szállításra vonatkozó feltételeket a nemzeti jognak kell meghatároznia, figyelembe véve az érintett tűzfegyverek és lőszer számát és kategóriáját.

                  (14)

                  A 91/477/EGK irányelv nem érintheti azokat a tagállami szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy csomagküldő kereskedelem, az internet vagy a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében vett távollevők között kötött szerződések révén a tűzfegyverekkel, azok alapvető alkotóelemeivel és lőszerekkel kapcsolatos jogszerű ügyleteket hajtsanak végre, például online árverési katalógusok vagy apróhirdetések, telefon vagy e-mail útján. Ugyanakkor rendkívül fontos, hogy az ilyen ügyleteket kötő felek személyazonossága és az ilyen ügyletek jogszerű megkötésére való képességük ellenőrizhető és ténylegesen ellenőrzött legyen. Ami a vevőket illeti, helyénvaló annak biztosítása, hogy engedéllyel rendelkező kereskedő vagy közvetítő, vagy hatóság vagy az említett hatóság képviselője a rendelkezésre bocsátás előtt, vagy legkésőbb a rendelkezésre bocsátás időpontjában ellenőrizze személyazonosságukat és adott esetben a tűzfegyver, alapvető alkotóelemek vagy lőszer megszerzésére vonatkozó engedélyüket.

                  (15)

                  A legveszélyesebb tűzfegyverekre vonatkozóan a 91/77/EGK irányelvben szigorúbb szabályokat kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy azok megszerzése, tartása vagy kereskedelme – kisszámú és kellően megindokolt kivételtől eltekintve – ne legyen megengedett. E szabályok be nem tartása esetén a tagállamoknak minden megfelelő intézkedést meg kell tenniük, amely intézkedések körébe tartozhat az adott tűzfegyverek lefoglalása is.

                  (16)

                  A tagállamok számára biztosítani kell azonban a lehetőséget arra, hogy engedélyezzék az A kategóriába sorolt tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszer megszerzését és tartását abban az esetben, ha az oktatási, kulturális – többek között film- vagy színházművészeti –, kutatási vagy történelmi célokból szükséges. Az engedéllyel rendelkező személyek körébe tartozhatnak többek között a fegyverjavítók, fegyverek és lőszerek vizsgálatára kijelölt szervezetek, gyártók, felhatalmazással rendelkező szakértők, igazságügyi szakértők és bizonyos esetekben film- vagy televíziós tartalom gyártással foglalkozó személyek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy egyének számára engedélyezzék az A kategóriába sorolt tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszer megszerzését nemzeti védelmi célokra, például a nemzeti jog alapján tartott önkéntes katonai kiképzések összefüggésében.

                  (17)

                  A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani, hogy eldönthessék, hogy engedélyt adnak elismert múzeumok és gyűjtők számára az A kategóriába sorolt tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszerek történelmi, kulturális, tudományos, műszaki, oktatási vagy örökségvédelmi céllal történő megszerzéséhez és tartásához, feltéve, hogy e múzeumok és gyűjtők az engedély megadása előtt bizonyítják, hogy megtették a szükséges intézkedéseket a közbiztonságot vagy a közrendet fenyegető veszélyek kezelésére, beleértve a megfelelő tárolást is. Az ilyen engedélyezésnek figyelembe kell vennie és tükröznie kell a konkrét helyzetet, beleértve a gyűjtemény és céljai jellegét, és a tagállamoknak rendelkezniük kell egy a gyűjtők és gyűjtemények nyomon követésére szolgáló rendszerrel.

                  (18)

                  A kereskedők és közvetítők nem akadályozhatók meg abban, hogy az A kategóriába sorolt tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket és lőszert kezeljenek olyan esetekben, amikor e tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszer megszerzését és tartását kivételesen engedélyezték, ha az ilyen tűzfegyverek kezelése hatástalanítás vagy átalakítás céljából szükséges, illetve ha a megszerzést és tartást egyébként az ezen irányelvvel módosított 91/477/EGK irányelv engedélyezi. A kereskedők és közvetítők továbbá nem akadályozhatók meg abban, hogy az ezen irányelvvel módosított 91/477/EGK irányelv hatálya alá nem tartozó esetekben ilyen tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket és lőszert kezeljenek, például az Unión kívülre exportálandó tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszer esetében, illetve a fegyveres erők, a rendőrség vagy a hatóságok általi megszerzendő fegyverek esetében.

                  (19)

                  A kereskedők és közvetítők számára biztosítani kell annak a lehetőségét, hogy visszautasíthassák a lőszerek teljes tárainak vagy lőszerek gyújtótölteteinek megszerzésével kapcsolatos gyanús ügyletek teljesítését. Egy ügylet akkor tekinthető gyanúsnak, ha például a tervezett magánjellegű felhasználáshoz képest szokatlan mennyiségről van szó, ha a vevő nem tűnik járatosnak a lőszerek használatában vagy ha ragaszkodik ahhoz, hogy készpénzben fizessen, ugyanakkor nem kívánja személyazonosságát igazolni. A kereskedők és közvetítők számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen gyanús ügyleteket jelentsék az illetékes hatóságoknak.

                  (20)

                  Magas a kockázata annak, hogy az akusztikus fegyverek és más típusú vaktöltényes fegyverek valódi tűzfegyverekké alakíthatók. Ezért lényeges kezelni az ilyen, átalakított, bűncselekmények elkövetésére használt tűzfegyverek problémáját, mégpedig elsősorban úgy, hogy ezeket a fegyvereket is a 91/477/EGK irányelv hatálya alá vonjuk. Továbbá azon kockázat elkerülése érdekében, hogy a riasztó- és jelzőfegyverek gyártása olyan módon történjen, hogy azok átalakíthatók legyenek töltény, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére, a Bizottságnak műszaki előírásokat kell elfogadnia annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a fegyvereket ne lehessen ilyen módon átalakítani.

                  (21)

                  Tekintettel a nem megfelelően hatástalanított tűzfegyverek reaktiválásának jelentős kockázatára, valamint az Unióban a biztonság növelése érdekében, a 91/477/EGK irányelv hatályának az ilyen tűzfegyverekre is ki kell terjednie. Be kell vezetni a hatástalanított tűzfegyverek olyan fogalommeghatározását, amely tükrözi a jegyzőkönyvet az uniós jogi keretbe átültető 2014/164/EU tanácsi határozathoz (5) csatolt, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyv által megállapított, a tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozó általános elveket.

                  (22)

                  A katonai felhasználáshoz igazított tűzfegyvereket – mint például az AK47-es és az M16-os –,amelyek kialakítása szelektív tüzelésen alapuló működést tesz lehetővé, azaz a felhasználó kézi úton választhat az automata és félautomata üzemmód között, az A kategóriába kell sorolni, ezért meg kell tiltani polgári használatukat. Amennyiben az ilyen fegyvereket félautomata tűzfegyverekké alakítják át, azokat az A kategória 6. pontjába kell sorolni.

                  (23)

                  Bizonyos félautomata tűzfegyverek könnyen automata tűzfegyverré alakíthatók át, ami fenyegeti a biztonságot. Bizonyos félautomata tűzfegyverek még ilyen átalakítás hiányában is nagyon veszélyesek lehetnek, ha nagyszámú lőszer befogadására alkalmasak. Ezért a nagyszámú lövés leadására alkalmas, nem eltávolítható töltőszerkezettel rendelkező félautomata tűzfegyverek, valamint az eltávolítható, nagy befogadóképességű töltőszerkezettel rendelkező félautomata tűzfegyverek polgári használatát meg kell tiltani. Egy hosszú tűzfegyver 10 tölténynél, egy rövid tűzfegyver 20 tölténynél nagyobb befogadóképességű töltőszerkezettel való felszerelésének lehetősége önmagában még nem határozza meg a tűzfegyver valamely kategóriába való besorolását.

                  (24)

                  Az engedélyek a 91/477/EGK irányelv szerinti megújításának sérelme nélkül a peremgyújtású félautomata tűzfegyverek – ideértve a.22 vagy annál kisebb kaliberű fegyvereket is – nem sorolhatók az A kategóriába, kivéve, ha azokat automata tűzfegyverekből alakították át.

                  (25)

                  A 91/477/EGK irányelvnek az európai tűzfegyvertartási igazolványra mint az irányelvnek megfelelően engedéllyel rendelkező céllövészek és egyéb személyek tevékenységei szempontjából legfontosabb dokumentumra vonatkozó rendelkezéseit fejleszteni kell az A kategóriás tűzfegyverekre való utalásnak a vonatkozó rendelkezésekbe való beillesztése révén, a tagállamok ennél szigorúbb szabályozás alkalmazására vonatkozó jogának sérelme nélkül.

                  (26)

                  Az olyan tárgyak, amelyeknek fizikai megjelenése tűzfegyveréhez hasonló („tűzfegyverutánzat”), de úgy készültek, hogy nem alakíthatók át töltény, golyó, sörét vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére, nem tartozhatnak a 91/477/EGK irányelv hatálya alá.

                  (27)

                  Amennyiben a tagállamok rendelkeznek az antik fegyverekre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal, ezek a fegyverek nem tartoznak a 91/477/EGK irányelv hatálya alá. Az antik fegyverek utánzatai azonban nem rendelkeznek ugyanilyen történelmi jelentőséggel és történelmi érdek sem fűződik hozzájuk, és létrehozhatók olyan modern technikák segítségével, amelyek növelhetik tartósságukat és pontosságukat. Ezen utánzatokra ezért ki kell terjeszteni a 91/477/EGK irányelv hatályát. A 91/477/EGK irányelv nem alkalmazandó olyan egyéb eszközökre, mint például a légfegyverek, amelyek nem felelnek meg a tűzfegyver fogalommeghatározásának és amelyeket ezért az említett irányelv nem szabályoz.

                  (28)

                  A tagállamok közötti információcsere működésének javítása érdekében célszerű lenne, ha a Bizottság fel tudná mérni, hogy mely elemek szükségesek egy olyan rendszerhez, amely támogatja a tagállamok meglévő számítógépes nyilvántartási rendszereiben tárolt információk cseréjét, ideértve az egyes tagállamok egy ilyen rendszerhez való hozzáférése lehetővé tételének megvalósíthatóságát. E rendszer működhet az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott belső piaci információs rendszer (IMI) kifejezetten tűzfegyverekre kialakított moduljának felhasználásával. A szóban forgó, tagállamok közti információcserét az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) megfogalmazott adatvédelmi szabályokkal összhangban kellene megvalósítani. Amennyiben az illetékes hatóságnak hozzáférésre van szüksége egy tűzfegyver megszerzésére és tartására engedélyt kérő személy bűnügyi nyilvántartásban szereplő adataihoz, a szóban forgó hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy ehhez az információhoz a 2009/315/IB tanácsi kerethatározat (8) értelmében hozzáférjen. A Bizottság által e célból végzett felméréshez adott esetben csatolni lehetne egy jogalkotási javaslatot, amely figyelembe veszi az információcsere meglévő eszközeit.

                  (29)

                  A tűzfegyverek más tagállamba történő transzferére kiadott engedélyekre és a tűzfegyverek megszerzésére és tartására vonatkozó engedélyek megadásának megtagadására vonatkozó információk tagállamok közötti, elektronikus úton történő megfelelő cseréjének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el olyan rendelkezések megállapítására vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára egy ilyen információcsere-rendszer létrehozását. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor (9). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

                  (30)

                  Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.

                  (31)

                  Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket.

                  (32)

                  A személyes adatoknak a 91/477/EGK irányelv keretében történő kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni. Ha a 91/477/EGK irányelv alapján gyűjtött személyes adatokat bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából kezelik, akkor a szóban forgó adatokat kezelő hatóságoknak be kell tartaniuk az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) alapján elfogadott szabályokat.

                  (33)

                  mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

                  (34)

                  A 91/477/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                  (35)

                  Izland és Norvégia tekintetében ez az irányelv és a 91/477/EGK irányelv az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között kötött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (12) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (13) 1. cikkében említett területekhez tartoznak.

                  (36)

                  Svájc tekintetében ez az irányelv és a 91/477/EGK irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében a schengeni vívmányok (14) azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (15) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkében említett területekhez tartoznak.

                  (37)

                  Liechtenstein tekintetében ez az irányelv és a 91/477/EGK irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok (16) azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (17) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkében említett területekhez tartoznak,

            ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
      1. cikk
      A 91/477/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul:

                  1.

                  Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „1. cikk
                  (1)   Ezen irányelv alkalmazásában:
                  1.   »tűzfegyver«: minden olyan hordozható csöves fegyver, amely egy gyúlékony hajtóanyag segítségével egy vagy több töltényt, golyót vagy lövedéket lő ki, azt ennek kilövésére tervezték vagy átalakítható erre a célra, kivéve, ha az I. melléklet III. részében felsorolt valamely ok kizárja ezen fogalommeghatározásból. A tűzfegyverek besorolását az I. melléklet II. része tartalmazza.
                  Ezen irányelv alkalmazásában egy tárgy egy gyúlékony hajtóanyag segítségével töltény, golyó vagy lövedék kilövésére alkalmassá átalakíthatónak minősül, ha:

                              a)

                              megjelenésében egy tűzfegyverre hasonlít; és

                              b)

                              kivitelezése vagy alapanyaga miatt ilyenné átalakítható;

                        2.   »alapvető alkotóelem«: a fegyvercső, a tokszerkezet, a tok – adott esetben az alsó és a felső tokot egyaránt beleértve –, a szán, a forgódob, a retesz vagy a zár, amelyek – mivel különálló tárgyak – azon tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat;
                  3.   »lőszer«: a teljes tár, vagy annak alkotóelemei, beleértve a töltényhüvelyt, a gyújtókészüléket, az indítótöltetet, a tűzfegyverben használt golyókat és lövedékeket, feltéve, hogy ezek az alkotóelemek az érintett tagállamban maguk is engedélykötelesek;
                  4.   »riasztó- és jelzőfegyverek«: tölténytartóval rendelkező eszközök, amelyeket kizárólag vaktöltények, irritáló anyagok, egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai jelzőtöltények kilövésére terveztek, és amelyek nem alakíthatók át töltény, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére;
                  5.   »tisztelgésre használt és akusztikus fegyverek«: olyan tűzfegyverek, amelyeket kifejezetten vaktöltények kilövésére alakítottak át például színházi előadásokon, fotózáshoz, filmes és televíziós felvételeknél, történelmi események újrajátszásánál, felvonulásokon, sporteseményeken és kiképzéseken történő használat céljára;
                  6.   »hatástalanított tűzfegyverek«: olyan tűzfegyverek, amelyeket használatra véglegesen alkalmatlanná tettek olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a szóban forgó tűzfegyver minden alapvető alkotóeleme használatra véglegesen alkalmatlanná vált, és ezek eltávolítása, kicserélése vagy módosítása sem lehetséges oly módon, amely a tűzfegyvert reaktiválhatná;
                  7.   »múzeum«: olyan állandó, a társadalmat és annak fejlődését szolgáló, a nyilvánosság számára nyitott intézmény, amelyet az érintett tagállam hivatalosan ilyennek ismer el, és amely történelmi, kulturális, tudományos, műszaki, oktatási, örökségvédelmi vagy szórakoztatási célból tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket vagy lőszert szerez, őriz meg, kutat és állít ki;
                  8.   »gyűjtő«: olyan természetes vagy jogi személy, akit/amelyet az érintett tagállam hivatalosan ilyennek ismer el, és aki/amely történelmi, kulturális, tudományos, műszaki, oktatási vagy örökségvédelmi célból tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket vagy lőszert gyűjt és őriz meg;
                  9.   »kereskedő«: minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek/amelynek a kereskedelmi vagy üzleti tevékenysége teljes egészében vagy részben az alábbiak valamelyikéből áll:

                              a)

                              tűzfegyverek vagy alapvető alkotóelemek gyártása, kereskedelme, cseréje, bérbeadása, javítása, módosítása vagy átalakítása;

                              b)

                              lőszer gyártása, kereskedelme, cseréje, módosítása vagy átalakítása;

                        10.   »közvetítő«: a kereskedőtől eltérő minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek/amelynek kereskedelmi vagy üzleti tevékenysége teljes egészében vagy részben a következők valamelyikéből áll:

                              a)

                              tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek vagy lőszer vételére, eladására vagy szolgáltatására irányuló ügyletek tárgyalása vagy lebonyolítása; vagy

                              b)

                              tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek vagy lőszer valamely tagállamon belül, egy tagállamból egy másik tagállamba, valamely tagállamból egy harmadik országba, vagy valamely harmadik országból egy tagállamba történő transzferének lebonyolítása;

                        11.   »tiltott gyártás«: tűzfegyverek, alapvető alkotóelemeik és lőszer gyártása vagy összeszerelése:

                              a)

                              tiltott kereskedelem tárgyát képező ilyen tűzfegyverek bármely alapvető alkotóeleméből;

                              b)

                              a gyártás vagy az összeszerelés helye szerinti tagállam illetékes hatósága által a 4. cikknek megfelelően kiadott engedély nélkül; vagy

                              c)

                              a tűzfegyverek gyártáskor történő, a 4. cikknek megfelelő megjelölése nélkül;

                        12.   »tiltott kereskedelem«: tűzfegyverek, alapvető alkotóelemeik vagy lőszer megszerzése, eladása, szállítása, mozgatása vagy transzfere egy tagállam területéről, vagy ez utóbbin keresztül egy másik tagállam területére, ha azt az érintett tagállamok valamelyike ezen irányelvvel összhangban nem engedélyezi, vagy ha a tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket vagy lőszert nem jelölték meg a 4. cikknek megfelelően;
                  13.   »felkutatás«: a tűzfegyvereknek és ahol lehetséges, azok alapvető alkotóelemeinek és a lőszernek rendszeres nyomon követése a gyártótól a vevőig, a tagállamok illetékes hatóságainak a tiltott gyártás és a tiltott kereskedelem felderítésében, kivizsgálásában és elemzésében való segítségnyújtás céljából;
                  (2)   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában valamely személy azon ország lakosának tekintendő, amely a lakóhelyét igazoló azon hivatalos okmányban – például útlevélben vagy nemzeti személyi igazolványban – feltüntetett címben szerepel, amelyet a megszerzés vagy tartás ellenőrzésekor valamely tagállam illetékes hatóságainak vagy valamely kereskedőnek, vagy közvetítőnek bemutat. Ha a személy címe nincs feltüntetve az útlevelében vagy a nemzeti személyi igazolványában, a lakóhely szerinti országát az érintett tagállam által elismert, a lakóhelyre vonatkozó más hivatalos bizonyíték alapján kell meghatározni.
                  (3)   Az »európai tűzfegyvertartási igazolványt« kérelemre valamely tagállam illetékes hatóságai bocsátják ki a tűzfegyvert jogszerűen megszerző vagy tartó személy számára. Legfeljebb öt évre érvényes, amely meghosszabbítható, és tartalmaznia kell a II. mellékletben meghatározott információkat. Az európai tűzfegyvertartási igazolvány olyan át nem ruházható okmány, amelybe fel kell jegyezni a birtokosa által tartott és használt tűzfegyver vagy tűzfegyverek adatait. Az igazolványnak mindig a tűzfegyvert használó személy birtokában kell lennie, és a tulajdonosváltozást vagy a tűzfegyverek jellemzőiben bekövetkezett változásokat, valamint a tűzfegyver elvesztését vagy ellopását az igazolványban fel kell tüntetni.”;

                  2.

                  A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „2. cikk
                  (1)   Ez az irányelv nem érinti az ezen irányelvnek megfelelően jogszerűen megszerzett és tartott fegyverek viselésére, valamint az ilyen fegyverek felhasználásával végzett vadászatra vagy céllövészetre vonatkozó nemzeti rendelkezések alkalmazását.
                  (2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a fegyvereknek és lőszernek a fegyveres erők, a rendőrség vagy a hatóságok általi, a nemzeti jognak megfelelően történő megszerzésére és tartására. Nem alkalmazandó továbbá a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*1) szabályozott transzferekre sem.

                     (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1. o.).”"

                  3.

                  A 4. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(1)   Azon tűzfegyverek és alapvető alkotóelemek tekintetében, amelyeket 2018. szeptember 14-én vagy azt követően gyártottak vagy hoztak be az Unióba, a tagállamok biztosítják, hogy minden ilyen, forgalomba hozott tűzfegyvert vagy alapvető alkotóelemet:

                                          a)

                                          a gyártást követően haladéktalanul, és legkésőbb a forgalomba hozatala előtt vagy haladéktalanul az Unióba történő behozatalt követően egyértelmű, állandó és egyedi megjelöléssel lássanak el; és

                                          b)

                                          haladéktalanul a gyártást követően, és legkésőbb a forgalomba hozatala előtt vagy haladéktalanul az Unióba történő behozatalt követően ezen irányelvnek megfelelően nyilvántartásba vegyenek.

                                    (2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett egyedi megjelölésen fel kell tüntetni a gyártó vagy a márka nevét, a gyártás országát vagy helyét, a sorozatszámot, valamint a gyártás évét (amennyiben az nem képezi a sorozatszám részét), és – ha lehetséges – a modell megnevezését. A gyártó védjegye ettől függetlenül elhelyezhető. Amennyiben valamely alapvető alkotóelem túl kicsi ahhoz, hogy e cikknek megfelelően megjelöljék, akkor fel kell tüntetni legalább a gyártási számot, vagy egy alfanumerikus vagy digitális kódot.
                              A különös történelmi jelentőségű tűzfegyverekre és alapvető alkotóelemekre vonatkozó jelölési előírásokat a nemzeti joggal összhangban kell meghatározni.
                              A tagállamok biztosítják, hogy a teljes lőszercsomag minden legkisebb csomagolási egységén olyan megjelölés legyen, amely feltünteti a gyártó nevét, az azonosító számot (a gyártási tétel számát), a kalibert és a lőszer fajtáját.
                              Az (1) bekezdés és e bekezdés alkalmazásában a tagállamok dönthetnek úgy, hogy alkalmazzák a kézi tűzfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről szóló 1969. július 1-jei egyezményének rendelkezéseit.
                              A tagállamok ezenkívül biztosítják, hogy a kormányzati készleteikből állandó polgári használatra átadott tűzfegyvert vagy annak alapvető alkotóelemeit az átadás időpontjában ellássák az (1) bekezdésben említett egyedi megjelöléssel, lehetővé téve az átadó szervezeti egység azonosítását.
                              (2a)   A Bizottság e megjelölésre vonatkozó műszaki előírások meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
                              (3)   Minden tagállam létrehoz egy, a kereskedők és közvetítők tevékenységét szabályozó rendszert. E rendszereknek legalább az alábbi intézkedésekre kell kiterjednie:

                                          a)

                                          az adott tagállam területén működő kereskedők és közvetítők nyilvántartásba vétele;

                                          b)

                                          az adott tagállam területén működő kereskedők és közvetítők tevékenységének engedélyezési eljárása; és

                                          c)

                                          az érintett kereskedő vagy közvetítő magán és szakmai feddhetetlenségének, valamint megfelelő szakértelmének ellenőrzése. Jogi személyek esetén az ellenőrzésnek a jogi személyre és a vállalkozást irányító természetes személyre vagy személyekre egyaránt ki kell kiterjednie.”;

                              b)

                              a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          Az első albekezdésben a második mondat helyébe a következő szöveg lép:
                                          „Az adat-nyilvántartási rendszerben rögzíteni kell a tűzfegyverekre vonatkozó minden olyan információt, amelyek a tűzfegyverek nyomon követéséhez és azonosításához szükségesek, többek között:

                                                      a)

                                                      minden egyes tűzfegyver típusát, gyártmányát, modelljét, kaliberét és gyártási számát, valamint a tokon vagy tokszerkezeten az (1) bekezdéssel összhangban egyedi megjelölésként elhelyezett jelzést, amelynek minden egyes tűzfegyver egyedi azonosítójaként kell szolgálnia;

                                                      b)

                                                      az alapvető alkotóelemek sorozatszámát vagy egyedi megjelölését, amennyiben az különbözik az adott tűzfegyver tokján vagy tokszerkezetén elhelyezett jelzéstől;

                                                      c)

                                                      a tűzfegyvert szolgáltató, valamint az azokat megszerző vagy tartó személyek nevét és címét, a vonatkozó dátum vagy dátumok feltüntetésével; és

                                                      d)

                                                      a tűzfegyvernek a kategóriáját vagy alkategóriáját megváltoztató bármely átalakítását vagy módosítását, beleértve a tanúsított hatástalanítását vagy megsemmisítését is, a vonatkozó dátum vagy dátumok feltüntetésével.

                                                A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a tűzfegyverekről és alapvető alkotóelemekről vezetett nyilvántartási rendszereikben a bejegyzéseket – beleértve a kapcsolódó személyes adatokat is – az érintett tűzfegyverek és az alapvető alkotóelemek megsemmisítésétől számított 30 éven át megőrizzék.
                                          Az e bekezdés első albekezdésében említett tűzfegyverekre és alapvető alkotóelemekre vonatkozó nyilvántartásokat és a kapcsolódó személyes adatokat a következők számára kell hozzáférhetővé tenni:

                                                      a)

                                                      az engedélyeknek a 6. vagy 7. cikkben említett megadása vagy visszavonása tekintetében, illetve a vámügyi eljárások tekintetében illetékes hatóságok, a tűzfegyverek és alapvető alkotóelemek megsemmisítésétől számított 10 éven át; valamint

                                                      b)

                                                      bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy büntetőeljárás alá vonása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása tekintetében illetékes hatóságok, az érintett tűzfegyverek és alapvető alkotóelemek megsemmisítésétől számított 30 éven át.

                                                A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok a második és harmadik albekezdésben meghatározott időtartamok elteltével törlésre kerüljenek nyilvántartási rendszereikből. Ez nem érinti azokat az eseteket, amelyekben meghatározott személyes adatokat adnak át bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás alá vonása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása tekintetében illetékes hatóságnak, és azokat e meghatározott összefüggésben használják, illetve a nemzeti jogában előírtak szerint ezzel összeegyeztethető célokból adnak át más illetékes hatóságoknak. Ezekben az esetekben az ilyen adatoknak az illetékes hatóságok általi kezelését az érintett tagállamok nemzeti jogában kell szabályozni, maradéktalanul összhangban az uniós joggal, különösen az adatvédelmi szabályokkal.”

                                          ii.

                                          A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                                          „A kereskedők és közvetítők tevékenységük teljes ideje alatt kötelesek nyilvántartást vezetni, amelyben rögzítenek az általuk kézhez kapott vagy továbbadott minden egyes, ezen irányelv hatálya alá tartozó tűzfegyvert és alapvető alkotóelemet, valamint azokat az adatokat, amelyek lehetővé teszik az érintett tűzfegyver vagy alapvető alkotóelem azonosítását és nyomon követését, különös tekintettel annak típusára, gyártmányára, modelljére, kaliberére és gyártási számára, valamint a tűzfegyvert, illetve alapvető alkotóelemet szolgáltatók, illetve az azt megszerző személyek nevét és címét.
                                          Tevékenységük befejezésekor a kereskedőknek és a közvetítőknek a nyilvántartást át kell adniuk az első albekezdésben meghatározott nyilvántartási rendszerért felelős nemzeti hatóságnak.
                                          A tagállamok biztosítják, hogy a területükön letelepedett kereskedők és közvetítők indokolatlan késedelem nélkül bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a tűzfegyvereket vagy alapvető alkotóelemeket érintő ügyleteket, hogy a kereskedők és közvetítők e jelentéstétel céljára elektronikus összeköttetéssel rendelkeznek e hatóságokhoz, valamint hogy az ilyen ügyletekre vonatkozó információk beérkezését követően az adat-nyilvántartási rendszert haladéktalanul frissítik.”;

                              c)

                              az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(5)   A tagállamok biztosítják, hogy az összes lőfegyver bármely időpontban kapcsolható legyen a tulajdonosához.”

                  4.

                  A 4a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „4a. cikk
                  A 3. cikk sérelme nélkül, a tagállamok tűzfegyverek megszerzését és tartását csak olyan személyek számára engedik meg, akik engedéllyel rendelkeznek, illetve – a C kategóriába sorolt tűzfegyverek esetében – kifejezetten engedélyt kaptak ilyen tűzfegyverek megszerzésére és tartására a nemzeti joggal összhangban.”

                  5.

                  A 4b. cikket el kell hagyni.

                  6.

                  Az 5. és a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „5. cikk
                  (1)   A 3. cikk sérelme nélkül, a tagállamok a tűzfegyverek megszerzését és tartását csak olyan személy számára engedélyezik, akinek megfelelő indoka van erre, és aki:

                              a)

                              betöltötte legalább a 18. életévét, kivéve a vadászatra és céllövészetre használt tűzfegyverek nem vétel útján történő megszerzése és tartása esetén, amennyiben a 18 évnél fiatalabb személy szülői engedéllyel rendelkezik, vagy szülői irányítás alatt áll, vagy érvényes tűzfegyvertartási vagy vadászengedéllyel rendelkező felnőtt irányítása alatt áll, illetve engedélyezett vagy más módon jóváhagyott edzőközpontban használja a fegyvert, és a szülő, vagy az érvényes tűzfegyvertartási vagy vadászengedéllyel rendelkező felnőtt az 5a. cikkben foglaltaknak megfelelően vállalja a felelősséget a megfelelő tárolásért; valamint

                              b)

                              nem valószínűsíthető, hogy veszélyt jelent önmagára vagy másokra, a közrendre vagy a közbiztonságra; a szándékos, erőszakos bűncselekmény miatti elmarasztaló ítélet az ilyen veszélyre utaló jelnek minősül.

                        (2)   A tagállamoknak folyamatosan vagy időszakosan működtethető nyomonkövetési rendszerrel kell rendelkezniük annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti jogban előírt engedélyezési feltételek az engedélyezés időtartama alatt teljesüljenek, és hogy – többek között – értékelésre kerüljenek a vonatkozó orvosi és pszichológiai információk. Az egyedi szabályokat a nemzeti joggal összhangban kell meghatározni.
                  Ha az engedélyre vonatkozó feltételek bármelyike már nem teljesül, akkor a tagállamok az adott engedélyt visszavonják.
                  A tagállamok nem tilthatják meg a területükön lakóhellyel rendelkező személyeknek, hogy egy másik tagállamban megszerzett tűzfegyvert tartsanak, kivéve, ha ugyanezen típusú tűzfegyvernek a megszerzését saját területükön tiltják.
                  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a B kategóriába sorolt tűzfegyverek megszerzésére jogosító, valamint az annak tartására jogosító engedélyt visszavonják, amennyiben megállapítják, hogy az engedéllyel rendelkező személy központi gyújtású félautomata vagy ismétlő tűzfegyverre szerelhető olyan töltőszerkezet birtokában van, amely:

                              a)

                              20-nál több töltény befogadására alkalmas; vagy

                              b)

                              hosszú tűzfegyverek esetében, 10-nél több töltény befogadására alkalmas,

                        kivéve, ha a szóban forgó személy számára a 6. cikk alapján adtak ki engedélyt, vagy ha számára a 7. cikk (4a) bekezdése alapján megerősített, megújított vagy meghosszabbított engedélyt adtak ki.
                  5a. cikk
                  Az engedéllyel nem rendelkező személyek tűzfegyverekhez és lőszerhez való hozzáférése kockázatának minimálisra csökkentése érdekében a tagállamok megállapítják a tűzfegyverek és lőszer megfelelő felügyeletére, valamint megfelelő, biztonságos tárolására vonatkozó szabályokat. Biztosítani kell, hogy a tűzfegyverekhez és a hozzájuk tartozó lőszerhez egyszerre ne lehessen könnyen hozzáférni. A megfelelő felügyelet azt jelenti, hogy az érintett tűzfegyvert vagy lőszert jogszerűen tartó személy annak szállítása és használata során ellenőrzése alatt tartja azt. Az ilyen megfelelő tárolással kapcsolatos szabályokra vonatkozó ellenőrzés mértékének összhangban kell állnia az érintett tűzfegyverek és lőszer számával és kategóriájával.
                  5b. cikk
                  A tagállamok biztosítják, hogy az A, B vagy C kategóriába sorolt tűzfegyvereknek, alapvető alkotóelemeknek vagy lőszernek a 2011/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 2. cikkének 7. pontjában meghatározott távollevők között kötött szerződések révén történő megszerzése és eladása esetében a tűzfegyver, alapvető alkotóelem vagy lőszer vevője személyazonosságának és szükség esetén engedélyének az ellenőrzésére a tűzfegyvernek, alapvető alkotóelemnek vagy lőszernek az érintett személy részére történő rendelkezésre bocsátása előtt vagy legkésőbb a rendelkezésre bocsátás időpontjában sor kerüljön az alábbiak által:

                              a)

                              engedéllyel rendelkező kereskedő vagy közvetítő; vagy

                              b)

                              valamely hatóság vagy annak képviselője.

                        6. cikk
                  (1)   A 2. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy megtiltsák az A kategóriába sorolt tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszer megszerzését és tartását. A tagállamok biztosítják, hogy az e tilalom ellenére jogellenesen tartott tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket és lőszert lefoglalják.
                  (2)   A kritikus infrastruktúra, kereskedelmi rakományok, nagy értékű konvojok és fontos ingatlanok biztonsága és védelme érdekében, továbbá nemzeti védelmi, oktatási, kulturális, kutatási és történelmi célokból, és az (1) bekezdés sérelme nélkül, a nemzeti illetékes hatóságok egyedi, különleges és megfelelően indokolt esetekben engedélyeket adhatnak ki az A kategóriába sorolt tűzfegyverekre, alapvető alkotóelemekre és lőszerre vonatkozóan, amennyiben ez nem ellentétes a közbiztonsággal vagy a közrenddel.
                  (3)   A tagállamok egyedi, különleges, kivételes és megfelelően indokolt esetekben engedélyeket adhatnak ki gyűjtők számára arra vonatkozóan, hogy az A kategóriába sorolt tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket vagy lőszert szerezzenek meg és tartsanak szigorú biztonsági feltételek mellett, ideértve az illetékes nemzeti hatóságok előtt annak bizonyítását, hogy rendelkeznek a közbiztonságot vagy a közrendet fenyegető bármely veszély elkerülését célzó intézkedésekkel, továbbá hogy az érintett tűzfegyverek, alapvető alkotóelemek és lőszer tárolásának biztonsági szintje arányos azzal a veszéllyel, amelyet az ilyen tűzfegyverekhez, alapvető alkotóelemekhez vagy lőszerhez való jogellenes hozzáférés jelentene.
                  A tagállamok biztosítják, hogy az e bekezdés első albekezdése szerint engedélyt kapott gyűjtők azonosíthatók legyenek a 4. cikkben említett adat-nyilvántartási rendszerben. Az engedéllyel rendelkező gyűjtőknek nyilvántartást kell vezetniük az általuk tartott összes A kategóriába sorolt tűzfegyverről, amelyet hozzáférhetővé tesznek az illetékes nemzeti hatóságok számára. A tagállamok megfelelő nyomonkövetési rendszert hoznak létre az engedéllyel rendelkező gyűjtőkre vonatkozóan, figyelembe véve az összes releváns tényezőt.
                  (4)   A tagállamok kereskedők vagy közvetítők számára engedélyezhetik, hogy szakmai minőségükben eljárva és szigorú biztonsági feltételek mellett A kategóriába sorolt tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket és lőszert szerezzenek meg, gyártsanak, hatástalanítsanak, javítsanak, szolgáltassanak, adjanak át és tartsanak.
                  (5)   A tagállamok múzeumok számára engedélyezhetik, hogy szigorú biztonsági feltételek mellett A kategóriába sorolt tűzfegyvereket, alapvető alkotóelemeket és lőszert szerezzenek meg és tartsanak.
                  (6)   A tagállamok céllövészek számára engedélyezhetik, hogy az A kategória 6. vagy 7. pontjába sorolt félautomata tűzfegyvereket szerezzenek meg és tartsanak az alábbi feltételek mellett:

                              a)

                              az 5. cikk (2) bekezdésének alkalmazása alapján szerzett releváns információk kielégítő értékelése;

                              b)

                              bizonyíték benyújtása arról, hogy az érintett céllövész az érintett tagállam valamely hivatalosan elismert sportlövő szervezete által vagy valamely hivatalosan elismert nemzetközi sportlövő szövetség által elismert lövészeti versenyekre aktívan gyakorol vagy ilyen versenyeken vesz részt; valamint

                              c)

                              olyan, valamely hivatalosan elismert sportlövő szervezet tanúsítványának benyújtása, amely igazolja, hogy:

                                          i.

                                          a céllövész valamely lövészeti klub tagja és annak keretében legalább 12 hónapja rendszeresen gyakorolja a céllövészetet, és

                                          ii.

                                          az érintett tűzfegyver kielégíti valamely hivatalosan elismert nemzetközi sportlövő szövetség által elismert valamely lövészeti szakág gyakorlására vonatkozó előírásokat;

                        Az A kategória 6. pontjába sorolt tűzfegyverek esetében azok a tagállamok, amelyek kötelező sorkatonai szolgálaton alapuló katonai rendszert alkalmaznak és az elmúlt ötven évben olyan rendszert állítottak fel, amely szerint a kötelező sorkatonai szolgálat teljesítését követően a hadsereget elhagyó személyeknek rendszerszerűen katonai tűzfegyvereket adnak át, az ilyen személyek számára céllövész minőségükben engedélyezhetik egy darab, a kötelező sorkatonai szolgálat időtartama alatt használt tűzfegyver megtartását. Ezeket a tűzfegyvereket a vonatkozó hatóságnak félautomata tűzfegyverré kell átalakítania, és rendszeres időközönként ellenőriznie kell, hogy az ezeket a tűzfegyvereket használó személyek nem jelentenek-e veszélyt a közbiztonságra. Az első albekezdés a), b) és c) pontjában foglalt rendelkezéseket alkalmazni kell.
                  (7)   Az e cikk alapján kiadott engedélyeket öt évet nem meghaladó időközönként rendszeresen felül kell vizsgálni.”

                     (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.)."

                  7.

                  A 7. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
                              „A tűzfegyvertartási engedélyt rendszeresen, öt évet nem meghaladó időközönként felül kell vizsgálni. Az engedély megújítható vagy meghosszabbítható, ha azok a feltételek, amelyek alapján megadták, továbbra is teljesülnek.”;

                              b)

                              a következő bekezdés kerül beillesztésre:
                              „(4a)   A tagállamok dönthetnek arról, hogy az A kategória 6., 7. vagy 8. pontjába tartozó, 2017. június 13. előtt B kategóriába sorolt, jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett félautomata tűzfegyverek engedélyét az ezen irányelvben meghatározott egyéb feltételeknek megfelelően megerősítik, megújítják vagy meghosszabbítják. A tagállamok lehetővé tehetik továbbá ilyen tűzfegyverek megszerzését a (EU) 2017/853 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*3) módosított ezen irányelvnek megfelelő tagállami engedéllyel rendelkező más személyek számára.

                                 (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/853 irányelve (2017. május 17.) a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 137., 2017.5.24, 22. o.).”"

                  8.

                  A 8. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                  „(3)   Ha egy tagállam a területén megtiltja, vagy engedélyhez köti egy B vagy C kategóriába sorolt tűzfegyver megszerzését és tartását, erről tájékoztatja a többi tagállamot, amelyek ezt a tényt az általuk a 12. cikk (2) bekezdése értelmében ilyen tűzfegyverre vonatkozóan kiadott európai tűzfegyvertartási igazolványban egyértelműen feltüntetik.”

                  9.

                  Az 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „10. cikk
                  (1)   „A lőszer megszerzésére és tartására vonatkozó szabályok megegyeznek az azon tűzfegyverek tartására vonatkozó előírásokkal, amelyekhez a lőszert szánják.
                  A 20 tölténynél nagyobb befogadóképességű központi gyújtású félautomata tűzfegyverek vagy 10 tölténynél nagyobb befogadóképességű hosszú tűzfegyverek töltőszerkezeteinek megszerzése csak olyan személyek számára engedélyezhető, akik számára engedélyt a 6. cikk alapján adtak ki, vagy a 7. cikk (4a) bekezdése alapján megerősített, megújított vagy meghosszabbított engedélyt adtak ki.
                  (2)   A kereskedők és közvetítők visszautasíthatják a lőszerek teljes tárainak vagy lőszer-alkotóelemeknek a megszerzésével kapcsolatos olyan ügyletek teljesítését, amelyeket jellegük vagy nagyságrendjük miatt észszerűen gyanúsnak ítélnek, és bármely ilyen tervezett ügyletet jelentenek az illetékes hatóságoknak.”

                  10.

                  A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
                  „10a. cikk
                  (1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag vaktöltények, irritáló anyagok, egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai jelzőtöltények kilövésére tervezett tölténytartóval rendelkező eszközöket ne lehessen átalakítani töltény, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére.
                  (2)   A tagállamok tűzfegyvernek minősítik a kizárólag vaktöltények, irritáló anyagok, egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai jelzőtöltények kilövésére tervezett tölténytartóval rendelkező eszközöket, amelyek átalakíthatók töltény, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére.
                  (3)   A Bizottság műszaki előírásokat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogad el 2018. szeptember 14-én vagy azt követően gyártott vagy az Unióba behozott riasztó- és jelzőfegyverekre vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy azokat ne lehessen úgy átalakítani, hogy alkalmasak legyenek töltény, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság az első ilyen végrehajtási jogi aktust legkésőbb 2018. szeptember 14-ig fogadja el.
                  10b. cikk
                  (1)   A tagállamok szabályokat állapítanak meg arra vonatkozóan, hogy a tűzfegyverek hatástalanítását az illetékes hatóságnak kell ellenőriznie annak biztosítására, hogy a tűzfegyveren elvégzett módosítások következtében az adott tűzfegyver alapvető alkotóelemei véglegesen használhatatlanná váljanak, és azoknak a tűzfegyver reaktiválását bármi módon lehetővé tevő eltávolítása, kicserélése vagy módosítása lehetetlen legyen. A tagállamok az említett ellenőrzés keretében tanúsítvány és a tűzfegyver hatástalanítását igazoló okmány kiadását és erre a célra a tűzfegyveren jól látható megjelölés elhelyezését írják elő.
                  (2)   A Bizottság hatástalanítási előírásokat és technikákat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogad el annak biztosítására, hogy a tűzfegyver valamennyi alapvető alkotóeleme véglegesen használhatatlanná váljon, és azoknak a lőfegyver reaktiválását bármi módon lehetővé tevő eltávolítása, kicserélése vagy módosítása lehetetlenné váljon. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
                  (3)   A (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok nem vonatkoznak az alkalmazásuk kezdőnapját megelőzően hatástalanított tűzfegyverekre, kivéve, ha azokat transzferálják egy másik tagállamba vagy azokat ezen időpont után hozzák forgalomba.
                  (4)   A tagállamok 2017. június 13-át követő két hónapon belül értesíthetik a Bizottságot a 2016. április 8. előtt alkalmazott, hatástalanításra vonatkozó nemzeti előírásaikról és technikáikról és megindokolhatják, hogy e hatástalanításra vonatkozó nemzeti előírások és technikák által biztosított biztonsági szint miért egyenértékű a 2016. április 8-től alkalmazandó (EU) 2015/2403 bizottsági végrehajtási rendelet (*4) I. mellékletében meghatározott, a tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozó műszaki előírások által biztosított biztonsági szinttel.
                  (5)   Amikor a tagállamok az e cikk (4) bekezdése szerint értesítik a Bizottságot, a Bizottság az értesítést követően legkésőbb 12 hónapon belül végrehajtási jogi aktusokat fogad el arról, hogy e hatástalanításra vonatkozó nemzeti előírások és technikák biztosítják-e azt, hogy a tűzfegyverek hatástalanítása a 2016. április 8-től alkalmazandó (EU) 2015/2403 végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott, a tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozó műszaki előírásokkal egyenértékű biztonsági szinten történt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
                  (6)   Az 5. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig a 2016. április 8. előtt alkalmazott, hatástalanításra vonatkozó nemzeti előírások és technikák alapján hatástalanított tűzfegyvereknek más tagállamba történő transzfer, illetve forgalomba hozatal esetén meg kell felelniük a 2016. április 8-től alkalmazandó (EU) 2015/2403 bizottsági végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott, a tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozó műszaki előírásoknak.
                  (7)   A 2016. április 8-tól alkalmazandó (EU) 2015/2403 végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott műszaki előírások által biztosított biztonsági szinttel egyenértékűnek minősített, hatástalanításra vonatkozó nemzeti előírások és technikák alapján 2016. április 8. előtt hatástalanított tűzfegyverek hatástalanított tűzfegyvereknek minősülnek abban az esetben is, ha azokat más tagállamokba transzferálják vagy azokat az (5) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapja után hozzák forgalomba.

                     (*4)  A Bizottság (EU) 2015/2403 rendelete (2015. december 15.) a hatástalanított tűzfegyverek végleges működésképtelenségét biztosító hatástalanítási előírásokra és technikákra vonatkozó közös iránymutatások meghatározásáról (HL L 333., 2015.12.19., 62. o.).”"

                  11.

                  A 3. fejezet címében a „Közösségen” kifejezés helyébe az „Unióban” kifejezés lép.

                  12.

                  A 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                  „(1)   A 12. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül tűzfegyvereket egyik tagállamból egy másikba csak az e cikkben meghatározott eljárással összhangban lehet transzferálni. Ez az eljárás alkalmazandó a tűzfegyvereknek a 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 7. pontjában meghatározott, távollevők között kötött szerződések révén történő értékesítését követő transzferre is.”

                  13.

                  A 12. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

                              a)

                              az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, a vadászok és történelmi eseményeket eljátszó csoportok C kategóriába sorolt tűzfegyvereket, a céllövészek pedig B és C kategóriába sorolt tűzfegyvereket, valamint az A kategóriába sorolt, egy vagy több olyan tűzfegyvert tarthatnak a 11. cikk (2) bekezdésében említett előzetes engedély nélkül, amelyeket a 6. cikk (6) bekezdése alapján engedélyeztek vagy amelyek engedélyezését a 7. cikk (4a) bekezdése alapján megerősítették, megújították vagy meghosszabbították, ha tevékenységük folytatása céljából átutaznak két vagy több tagállamon, feltéve, hogy:

                                          a)

                                          rendelkeznek az ilyen tűzfegyvert vagy tűzfegyvereket felsoroló európai tűzfegyvertartási igazolvánnyal; és

                                          b)

                                          megfelelően meg tudják indokolni utazásukat, különösen meghívónak vagy a céltagállamban történő vadászati vagy céllövészeti tevékenységükre vagy történelmi események eljátszására vonatkozó egyéb igazolásának bemutatásával.”;

                              b)

                              a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „Ugyanakkor, ez az eltérés nem vonatkozik olyan tagállamba történő utazásokra, amely a 8. cikk (3) bekezdése alapján tiltja vagy engedélyhez köti a kérdéses tűzfegyver megszerzését és tartását. Ebben az esetben egy ilyen irányú egyértelmű nyilatkozatot kell az európai tűzfegyvertartási igazolványba bejegyezni. A tagállamok megtagadhatják továbbá ezen eltérés alkalmazását olyan A kategóriába sorolt tűzfegyverek esetében, amelyeket a 6. cikk (6) bekezdése alapján engedélyeztek vagy amelyek engedélyét a 7. cikk (4a) bekezdése alapján megerősítették, megújították vagy meghosszabbították.”

                  14.

                  A 13. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
                  „(4)   A tagállamok illetékes hatóságainak elektronikus úton információt kell cserélniük a tűzfegyverek valamely másik tagállamnak történő transzferére kiadott engedélyekről, valamint az engedélyek megadásának a 6. és 7. cikkben meghatározottak szerinti megtagadásáról, amennyiben a megtagadás az érintett személy megbízhatóságával kapcsolatos biztonsági indokokon alapul.
                  (5)   A Bizottság rendelkezik az e cikkben említett információk cseréjére szolgáló rendszer létrehozásáról.
                  A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelvnek az elektronikus eszközökkel történő szisztematikus információcserére vonatkozó részletes szabályok meghatározásával történő kiegészítése érdekében. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló első ilyen jogi aktust 2018. szeptember 14-ig fogadja el.”

                  15.

                  A 13a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „13a. cikk
                  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
                  (2)   A Bizottságnak a 13. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2017. június 13-tól kezdődő hatállyal.
                  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
                  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.
                  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
                  (6)   A 13. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

                  16.

                  A szöveg a következő cikkel egészül ki:
                  „13b. cikk
                  (1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) értelmében vett bizottságnak minősül.
                  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

                     (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

                  17.

                  A 15. cikk (1) bekezdésében a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés lép.

                  18.

                  A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „17. cikk
                  A Bizottság 2020. szeptember 14-ig és azt követően ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról, beleértve rendelkezéseinek célravezetőségi vizsgálatát, és adott esetben jogalkotási javaslatot tesz különösen az I. mellékletben szereplő tűzfegyver-kategóriákat, valamint az európai tűzfegyvertartási igazolvány rendszerének megvalósításával, a tűzfegyverek megjelölésével és az olyan új technológiákkal kapcsolatos kérdéseket illetően, mint a 3D nyomtatás, a QR-kódok használata és a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) hatásai.”

                  19.

                  Az I. melléklet a következőképpen módosul:

                              1.

                              A II. rész a következőképpen módosul:

                                          a)

                                          a bevezető fordulat helyébe a következő szöveg lép:
                                          „Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a tűzfegyvereket az alábbi kategóriákba kell sorolni:”;

                                          b)

                                          az A. pont a következőképpen módosul:

                                                      i.

                                                      a bevezető részt el kell hagyni;

                                                      ii.

                                                      az A kategória a következő pontokkal egészül ki:

                                                                  „6.

                                                                  Félautomata tűzfegyverekké átalakított automata tűzfegyverek a 7. cikk (4a) bekezdésének sérelme nélkül.

                                                                  7.

                                                                  Az alábbi félautomata központi gyújtású tűzfegyverek bármelyike:

                                                                              a)

                                                                              rövid tűzfegyverek, amelyek újratöltés nélkül 21-nél több töltény kilövésére alkalmasak, amennyiben:

                                                                                i.

                                                                                a tűzfegyvernek részét képezi egy 20 tölténynél nagyobb befogadóképességű töltőszerkezet; vagy

                                                                                ii.

                                                                                abba be van illesztve egy 20 tölténynél nagyobb befogadóképességű eltávolítható töltőszerkezet;

                                                                              b)

                                                                              hosszú tűzfegyverek, amelyek újratöltés nélkül 11-nél több töltény kilövésére alkalmasak, amennyiben:

                                                                                i.

                                                                                a tűzfegyvernek részét képezi egy 10 tölténynél nagyobb befogadóképességű töltőszerkezet; vagy

                                                                                ii.

                                                                                abba be van illesztve egy 10 tölténynél nagyobb befogadóképességű eltávolítható töltőszerkezet.

                                                                  8.

                                                                  Félautomata hosszú tűzfegyverek (azaz olyan tűzfegyverek, amelyeket vállból történő lövésre terveztek), amelyeket behajtható, összehajtható vagy betolható, vagy szerszámok nélkül is eltávolítható válltámaszuknak köszönhetően a funkcionalitásuk elvesztése nélkül is 60 cm-nél rövidebb hosszúságra lehet alakítani.

                                                                  9.

                                                                  Az ebbe a kategóriába sorolt bármely tűzfegyver, amelyet vaktöltények, irritáló anyagok és egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai töltények működtetésére, vagy tisztelgésre használt, illetve akusztikus fegyverré alakítottak át.”;

                                                      iii.

                                                      a B. kategória helyébe a következő szöveg lép:
                                                      „B kategória – Engedélyhez kötött tűzfegyverek

                                                                  1.

                                                                  Ismétlő rövid tűzfegyverek.

                                                                  2.

                                                                  Központi gyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek.

                                                                  3.

                                                                  Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyek teljes hossza 28 cm-nél rövidebb.

                                                                  4.

                                                                  Félautomata hosszú tűzfegyverek, amelyek töltőszerkezete és töltényűrje együttesen peremgyújtású tűzfegyverek esetében háromnál több, központi gyújtású tűzfegyverek esetében pedig háromnál több, de tizenkettőnél kevesebb töltény befogadására alkalmas.

                                                                  5.

                                                                  Az A kategória 7a. pontjában felsoroltakon kívüli egyéb rövid félautomata tűzfegyverek.

                                                                  6.

                                                                  Az A kategória 7b. pontjában felsorolt félautomata hosszú tűzfegyverek, amelyek töltőszerkezete és töltényűrje együttesen legfeljebb három töltény befogadására alkalmas, ha a töltőszerkezet eltávolítható, vagy ha nem biztos, hogy szokásos szerszámokkal a fegyvert nem lehet olyan fegyverré átalakítani, amelynek töltőszerkezete és töltényűrje együttesen háromnál több lőszer befogadására alkalmas.

                                                                  7.

                                                                  Ismétlő és félautomata hosszú tűzfegyverek huzagolatlan, 60 cm-t meg nem haladó hosszúságú csővel.

                                                                  8.

                                                                  Az ebbe a kategóriába sorolt bármely tűzfegyver, amelyet vaktöltények, irritáló anyagok és egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai töltények működtetésére, vagy tisztelgésre használt, illetve akusztikus fegyverré alakítottak át.

                                                                  9.

                                                                  Az A kategória 6., 7. vagy 8. pontjában felsoroltaktól eltérő, automata szerkezetű fegyverekre hasonlító, polgári célú félautomata tűzfegyverek.”;

                                                      iv.

                                                      a C. kategória helyébe a következő szöveg lép:
                                                      „C kategória – Bejelentéshez kötött tűzfegyverek és fegyverek

                                                                  1.

                                                                  A B kategória 7. pontjában felsoroltakon kívüli egyéb ismétlő hosszú tűzfegyverek.

                                                                  2.

                                                                  Hosszú tűzfegyverek egylövetű huzagolt csővel.

                                                                  3.

                                                                  Az A vagy B kategóriában felsoroltakon kívüli egyéb hosszú félautomata tűzfegyverek.

                                                                  4.

                                                                  Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyek teljes hossza 28 cm-nél nem rövidebb.

                                                                  5.

                                                                  Az ebbe a kategóriába sorolt bármely tűzfegyver, amelyet vaktöltények, irritáló anyagok és egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai töltények működtetésére, vagy tisztelgésre használt, illetve akusztikus fegyverré alakítottak át.

                                                                  6.

                                                                  Az A, B és e kategóriába sorolt olyan tűzfegyverek, amelyeket az (EU) 2015/2403 végrehajtási rendeletnek megfelelően hatástalanítottak.

                                                                  7.

                                                                  Olyan egylövetű hosszú tűzfegyverek huzagolatlan csővel, amelyeket 2018. szeptember 14-én vagy azt követően hoztak forgalomba.”;

                                                      v.

                                                      a D kategóriát el kell hagyni;

                                          c)

                                          a B. pontot el kell hagyni.

                              2.

                              A III. rész helyébe a következő szöveg lép:

                                          „III.

                                          Ennek a mellékletnek az alkalmazásában a „tűzfegyver” meghatározásnak megfelelő tárgyak nem tartoznak a meghatározás alá, ha:

                                                      a)

                                                      riasztásra, jelzésre, életmentésre, állatok leölésére vagy szigonnyal történő halászatra, illetve ipari vagy műszaki célokra tervezték, feltéve, hogy csak a megjelölt célokra használhatók;

                                                      b)

                                                      antik fegyvereknek tekintik őket azokban az esetekben, ha nem szerepelnek a II. részben meghatározott kategóriákban, és nemzeti jogszabályok hatálya alá tartoznak.

                                                Az uniós szinten történő koordinációtól függően a tagállamok nemzeti szabályozásukat alkalmazhatják ez ebben a részben felsorolt tűzfegyverekre.”

                  20.

                  A II. melléklet f) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

                              „f)

                              a következő nyilatkozatokat:
                              »Az igazolvánnyal az említett A, B vagy C kategóriába sorolt tűzfegyver vagy tűzfegyverek birtokában egy másik tagállamba történő beutazás akkor lehetséges, ha ezen tagállam hatóságai erre vonatkozóan előzetesen engedélyt, illetve engedélyeket adtak. Ezeket az engedélyeket az igazolványban fel lehet tüntetni.
                              A fent említett előzetes engedély alapvetően nem szükséges C kategóriába sorolt tűzfegyverrel vadászaton vagy történelmi események eljátszásában való részvétel céljából történő utazáshoz, vagy A, B vagy C kategóriába sorolt tűzfegyverrel céllövészeten történő részvétel céljából történő utazáshoz azzal a feltétellel, hogy az utazó rendelkezik tűzfegyvertartási igazolvánnyal és meg tudja indokolni az utazás célját.«
                              Amennyiben egy tagállam arról tájékoztatta a 8. cikk (3) bekezdése szerint a többi tagállamot, hogy megtiltja, vagy engedélyhez köti bizonyos B vagy C kategóriába sorolt tűzfegyverek tartását, az alábbi nyilatkozatok egyikét is csatolni kell:
                              »Tilos a … [az érintett állam(ok)] területére a … tűzfegyverrel (a tűzfegyver azonosító adata) történő utazás.«
                              »A …[az érintett állam(ok)] területére a … tűzfegyverrel (a tűzfegyver azonosító adata) történő utazás engedélyhez kötött.«”.

            2. cikk
      (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a módosító irányelvnek 2018. szeptember 14-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
      (2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az ezen irányelvvel módosított 91/477/EGK irányelv 4. cikke (3) és (4) bekezdésének 2019. december 14-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
      (3)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) és (2) bekezdés szerinti rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
      (4)   Az (1) bekezdés ellenére a tagállamok 2018. szeptember 14-ig felfüggeszthetik a C kategória 5., 6. és 7. pontjában felsorolt tűzfegyverek bejelentésére vonatkozó kötelezettség alkalmazását azon tűzfegyverek esetében, amelyeket 2021. március 14. előtt szereztek meg.
      (5)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
      3. cikk
      Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
      4. cikk
      Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Strasbourgban, 2017. május 17-én.

               az Európai Parlament részéről

               az elnök

            A. TAJANI

               a Tanács részéről

               az elnök

            C. ABELA

         (1)  HL C 264., 2016.7.20., 77. o.

         (2)  Az Európai Parlament 2017. március 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. április 25-i határozata.

         (3)  A Tanács 91/477/EGK irányelve (1991. június 18.) a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről (HL L 256., 1991.9.13., 51. o.).

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

         (5)  A Tanács 2014/164/EU határozata (2014. február 11.) következtetése az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 89., 2014.3.25., 7. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1024/2012/EU rendelete (2012. október 25.) a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (az IMI-rendelet) (HL L 316., 2012.11.14., 1. o.).

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

         (8)  A Tanács 2009/315/IB kerethatározata (2009. február 26.) a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról (HL L 93., 2009.4.7., 23. o.).

         (9)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

         (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

         (11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

         (12)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

         (13)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

         (14)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

         (15)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

         (16)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

         (17)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).