title: Az Európai Parlament és a Tanács 2002/65/EK irányelve (2002. szeptember 23.) a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0065

Hivatalos Lap L 271 , 09/10/2002 o. 0016 - 0024

		Az Európai Parlament És A Tanács 2002/65/EK irányelve(2002. szeptember 23.)a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, 55. cikkére és 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) Az egységes piac céljainak megvalósítása érdekében nagy jelentőséggel bír ennek a piacnak a fokozatos konszolidációját célzó azon intézkedések elfogadása, amelyek – a Szerződés 95. és 153. cikkével összhangban – hozzájárulnak a fogyasztóvédelem magas szintjének eléréséhez.(2) Mind a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóinak, mind annak szolgáltatóinak a szempontjából a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazása a belső piac megteremtésének egyik fő kézzelfogható eredménye lesz.(3) A belső piac keretében a fogyasztóknak érdekükben áll, hogy megkülönböztetés nélkül hozzáférjenek a Közösségen belül rendelkezésre álló pénzügyi szolgáltatások lehető legszélesebb köréhez, és hogy ezek közül kiválaszthassák az igényeiknek leginkább megfelelőket. A választás szabadságának, mint alapvető fogyasztói jognak a biztosítása érdekében magas szintű fogyasztóvédelemre van szükség a távértékesítésbe vetett fogyasztói bizalom erősítéséhez.(4) A belső piac zavartalan működése érdekében alapvető fontosságú, hogy a fogyasztók szerződéseket tárgyalhassanak és köthessenek meg más tagállamban működő szolgáltatókkal, függetlenül attól, hogy a szolgáltató a fogyasztó tartózkodási helye szerinti tagállamban is működik.(5) Megfoghatatlan jellegük miatt a pénzügyi szolgáltatások különösen alkalmasak a távértékesítésre, és a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazására vonatkozó jogi keretek megteremtése növeli a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásának új módszereibe, így például az elektronikus kereskedelembe vetett fogyasztói bizalmat.(6) Ezt az irányelvet a Szerződésnek és a másodlagos jogszabályoknak, többek között az elektronikus kereskedelemről szóló, 2000/31/EK irányelvnek [4] megfelelően kell alkalmazni, azonban ez utóbbi csak a hatálya alá tartozó ügyletekre alkalmazandó.(7) Ezen irányelv célja, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó közösségi vagy nemzeti jog, illetve megfelelő esetben a fogadó tagállam ellenőrzése és/vagy a tagállamok engedélyezési vagy felügyeleti rendszereinek sérelme nélkül megvalósítsa a fenti célkitűzéseket, amennyiben azok összeegyeztethetők a közösségi jogszabályokkal.(8) Továbbá ezen irányelv, és különösen annak a szerződésre alkalmazandó jogra vagy az illetékes bíróságra vonatkozó szerződéses kikötésekkel kapcsolatos bármely információra vonatkozó rendelkezései, nem érintik a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet [5] és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 1980. évi Római Egyezmény pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazására való alkalmazását.(9) A Pénzügyi Szolgáltatások Cselekvési Tervének céljai megvalósításához egyes területeken magasabb szintű fogyasztóvédelemre van szükség. Ez nagyobb konvergenciát feltételez, különösen a nem harmonizált befektetési alapok, a befektetési szolgáltatásokra vonatkozó etikai szabályok és a fogyasztói hitelek tekintetében. E konvergencia eléréséig magas színvonalú fogyasztóvédelmet kell fenntartani.(10) A távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6] megállapítja a szolgáltató és a fogyasztó között az árukra illetve szolgáltatásokra vonatkozóan távollevők között kötött szerződésekre alkalmazandó főbb szabályokat. Az irányelv hatálya azonban nem terjed ki a pénzügyi szolgáltatásokra.(11) A Bizottság által – a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó különleges intézkedések iránti igény megállapítása érdekében – elvégzett elemzés keretében a Bizottság minden érdekelt felet felkért a megjegyzéseik átadására, nevezetesen a "Pénzügyi szolgáltatások – megfelelés a fogyasztók elvárásainak" című zöld könyv előkészítésének kapcsán. Az ezzel összefüggésben folytatott konzultációk megmutatták, hogy ezen a területen a fogyasztóvédelmet erősíteni kell. Ezért a Bizottság elhatározta, hogy konkrét javaslatot terjeszt elő a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról.(12) A pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazására vonatkozó egymásnak ellentmondó vagy eltérő fogyasztóvédelmi szabályok tagállamok általi elfogadása gátolhatja a belső piac működését és a cégek közötti piaci versenyt. Ezért ezen a területen közösségi szinten közös szabályokat kell elfogadni, amelyek nyomán nem csökken a tagállamokban a fogyasztóvédelem általános szintje.(13) Ennek az irányelvnek magas szintű fogyasztóvédelmet kell nyújtania a pénzügyi szolgáltatások szabad mozgásának biztosítása érdekében. A tagállamok az irányelv által harmonizált területeken nem rendelkezhetnek az itt megállapítottaktól eltérően, kivéve ha az irányelv kifejezetten másként rendelkezik.(14) Ez az irányelv kiterjed az összes olyan pénzügyi szolgáltatásra, amelyet távértékesítés keretében nyújtanak. Bizonyos pénzügyi szolgáltatásokra azonban a közösségi jog különös rendelkezései vonatkoznak, és azokat továbbra is alkalmazni kell e pénzügyi szolgáltatásokra. Mindazonáltal meg kell határozni az ilyen szolgáltatások távértékesítésére vonatkozó elveket.(15) A távollevő felek közötti szerződések feltételeinek megtárgyalása távközlő eszközök használatához kötött, amelyek a szolgáltató és a fogyasztó egyidejű jelenlétét nem igénylő távértékesítő vagy -szolgáltató rendszer részét képezik. E távközlő eszközök állandó fejlesztése olyan elvek meghatározását igényli, amelyek a széles körben még nem használt eszközökre is érvényesek. Ezért minden olyan szerződés távértékesítési szerződés, amelyre vonatkozóan az ajánlat, a feltételek megtárgyalása és maga a szerződéskötés távolból történik.(16) Egy adott szerződés, amely egymást követő vagy azonos jellegű, de időben elkülönülve végrehajtott műveleteket foglal magában, jogi szempontból különböző elbírálás alá eshet a különböző tagállamokban, ugyanakkor fontos, hogy ennek az irányelvnek az alkalmazása minden tagállamban egységes legyen. Ezért ezt az irányelvet kell alkalmazni az egésznek tekinthető, egymást követő műveletekre vagy azonos jellegű, de időben elkülönülően végrehajtott műveletsor első műveletére, függetlenül attól, hogy az adott művelet vagy műveletsor egy adott szerződés vagy több egymást követő szerződés tárgyát képezi-e.(17) "Alapszolgáltatási megállapodásnak" tekinthető például a bankszámla nyitása, hitelkártya igénylése, portfóliókezelési szerződés megkötése; "műveletnek" tekinthető például a pénzösszegek bankszámlán való elhelyezése vagy onnan történő kivétele, a hitelkártyával történő fizetés, vagy a portfóliókezelési szerződés keretében végzett ügyletek. Az ilyen alapszolgáltatási megállapodás új elemekkel való kibővítése, például a meglévő bankszámla elektronikus fizetőeszközökkel együtt történő használatának lehetősége nem "műveletnek", hanem újabb szerződésnek minősül, amelyre ezt az irányelvet kell alkalmazni. Ugyanazon befektetési alapban újabb eszközelemek jegyzése "azonos jellegű, egymást követő műveletek" egyikének minősül.(18) Mivel az irányelv kiterjed a pénzügyi szolgáltatást nyújtó által szervezett szolgáltatási rendszerre, ezért kizárja a hatálya alól azokat a kizárólag alkalomszerűen vagy valamely kereskedelmi rendszeren kívül nyújtott szolgáltatásokat, amelyek távértékesítési szerződések megkötésére irányulnak.(19) A szolgáltató az a személy, aki távolból nyújt szolgáltatásokat. Az irányelvet azonban arra az esetre is alkalmazni kell, amikor az értékesítési fázisok valamelyikébe közvetítő kapcsolódik. Tekintettel a részvétel jellegére és mértékére, az irányelv vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az ilyen közvetítőre, függetlenül annak jogállásától.(20) A tartós adathordozók közé tartoznak különösen a floppy-lemezek, CD-ROM-ok, DVD-k, valamint a felhasználó számítógépének merevlemezes meghajtója, amelyen az elektronikus levelezés tárolódik, de nem tartoznak ide az internetes weboldalak, hacsak nem felelnek meg a tartós adathordozó meghatározásában foglalt kritériumoknak.(21) A távközlő eszközök használata nem vezethet az ügyfél részére nyújtott tájékoztatás indokolatlan korlátozásához. Az átláthatóság érdekében az irányelv megállapítja azokat a követelményeket, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztó a szerződéskötést megelőzően és azt követően egyaránt megkapja a megfelelő szintű tájékoztatást. A fogyasztónak a szerződés megkötése előtt meg kell kapnia mindazt az előzetes tájékoztatást, amely alapján megfelelően értékelni tudja a részére felajánlott pénzügyi szolgáltatást, és amely alapján körültekintően tud választani. A szolgáltatónak meg kell határoznia, hogy ajánlata mennyi ideig érvényes.(22) Az ezen irányelvben felsorolt adattételek olyan általános jellegű adatokat foglalnak magukban, amelyek minden típusú pénzügyi szolgáltatásra alkalmazhatóak. Az adott pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó egyéb, tájékoztatásra vonatkozó követelményeket, így például valamely biztosítási kötvény fedezetét, nem kizárólag ez az irányelv határozza meg. Az ilyen jellegű adatokat, adott esetben, a vonatkozó közösségi jogszabályoknak vagy a közösségi joggal összhangban elfogadott nemzeti jogszabályoknak megfelelően kell szolgáltatni.(23) A fogyasztó lehető legmagasabb szintű védelme érdekében fontos, hogy megfelelően tájékoztassák őt ezen irányelv, valamint az e területre vonatkozó szakmai-etikai szabályok rendelkezéseiről, továbbá hogy elállási joga legyen.(24) Amennyiben nincs elállási jog, mert a fogyasztó kifejezetten kérte a szerződés teljesítését, akkor a szolgáltató köteles erről a tényről tájékoztatni a fogyasztót.(25) A fogyasztóknak védelmet kell nyújtani a nem kezdeményezett szolgáltatásokkal szemben. Nem kezdeményezett szolgáltatások esetében a fogyasztót mentesíteni kell bárminemű kötelezettségtől, és válaszának hiányát nem lehet beleegyezése jeleként értelmezni. Ez a szabály azonban nem érinti a felek között érvényesen létrejött szerződések hallgatólagos megújítását, amennyiben a tagállamok joga megengedi az ilyen hallgatólagos megújítást.(26) A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük azon fogyasztók hatékony védelme érdekében, akik nem kívánják, hogy távközlő eszközök útján vagy bizonyos időpontokban kapcsolatba lépjenek velük. Ez az irányelv nem érinti a személyes adatok védelmére és a magánélet tiszteletben tartására vonatkozó, a közösségi jogszabályok alapján a fogyasztók rendelkezésére álló külön biztosítékokat.(27) A fogyasztók védelme érdekében a tagállamokban szükség van a szolgáltatók és fogyasztók közötti esetleges viták megfelelő és hatékony panasz-, illetve jogorvoslati eljárások keretében történő rendezésére, amelyeknél adott esetben a jelenlegi eljárások is alkalmazhatók.(28) A tagállamoknak ösztönözniük kell a viták peren kívüli rendezése céljából alapított állami és magánszerveket, hogy működjenek együtt a határokon átnyúló vitás esetek megoldásában. Ilyen együttműködést jelenthet különösen, hogy a fogyasztók a tartózkodási helyük szerinti tagállam bírósági szervezetrendszerén kívüli testületeihez panaszt nyújthatnak be más tagállamban székhellyel rendelkező szolgáltatók ellen. A FIN-NET létrehozása további segítséget nyújt a fogyasztóknak a határokon átnyúló szolgáltatások igénybevételénél.(29) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a közösségi joggal összhangban kiterjesszék az ezen irányelv által biztosított védelmet a nonprofit szervezetekre és azokra a személyekre, akik azért vesznek igénybe pénzügyi szolgáltatásokat, hogy vállalkozókká váljanak.(30) Ez az irányelv azokra az esetekre is hatályos, ahol a nemzeti jogszabályok kiterjednek a fogyasztó által tett kötelező erejű szerződési nyilatkozatra.(31) Ezen irányelvnek a szolgáltató által választott nyelvre vonatkozó rendelkezései nem érintik a nyelv megválasztására vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban elfogadott nemzeti jogszabályok rendelkezéseit.(32) A szolgáltatások értékesítéséről szóló általános megállapodás (GATS) keretében a Közösség és a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra vonatkozóan, hogy a fogyasztók banki és befektetési szolgáltatásokat vásárolhassanak külföldön. A GATS feljogosítja a tagállamokat, hogy prudenciális indokok alapján intézkedéseket fogadjanak el, beleértve a befektetőket, a betéteseket, a biztosítottakat, és az olyan személyeket védő intézkedéseket, akiknek a pénzügyi szolgáltató pénzügyi szolgáltatással tartozik. Az ilyen intézkedések nem jelenthetnek olyan korlátozásokat, amelyek meghaladják a fogyasztók védelmének biztosításához szükséges mértéket.(33) Tekintettel ezen irányelv elfogadására, a 97/7/EK irányelv és a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [7], valamint a közvetlen életbiztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról, a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról szóló, 1990. november 8-i 90/619/EGK tanácsi irányelvben [8] foglalt felmondási idő hatályát ki kell igazítani.(34) Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazására vonatkozó közös szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítő módon megoldani, és e célokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Ezen irányelv, az előbb említett cikkben szereplő arányosság elvének megfelelően, nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges kereteket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkCél és hatály(1) Ezen irányelv célja, hogy a tagállamoknak a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit egymáshoz közelítse.(2) Pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében, amelyek az alapszolgáltatási megállapodást követően egymást követő műveleteket, vagy azonos jellegű, de időben elkülönülten végrehajtott műveletsort foglalnak magukban, az irányelv rendelkezései csak az alapmegállapodásra érvényesek.Amennyiben nincs alapszolgáltatási megállapodás, de az egymást követő műveletek vagy az azonos jellegű, de időben elkülönülten végrehajtott műveletek ugyanazon szerződő felek között mennek végbe, a 3. és 4. cikk rendelkezéseit csak az első művelet teljesítésekor kell alkalmazni. Ha azonban azonos jellegű művelet teljesítésére több mint egy éven keresztül nem kerül sor, a következő műveletet kell az új műveletsor első műveletének tekinteni, és ennek megfelelően, arra a 3. és 4. cikk rendelkezéseit szintén alkalmazni kell.2. cikkFogalommeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában:a) "távollevők között kötött szerződés": bármely olyan pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, amely a szolgáltató és a fogyasztó között jön létre, szervezett távértékesítés vagy a szolgáltató által működtetett szolgáltatásnyújtó rendszer keretében, ahol a szolgáltató a szerződés céljából a szerződés megkötéséig, beleértve a szerződéskötés időpontját is, kizárólag távközlő eszközt vagy eszközöket használ;b) "pénzügyi szolgáltatás": bármely banki, hitel-, biztosítási, magán-nyugdíjpénztári, befektetési vagy fizetéssel kapcsolatos szolgáltatás;c) "szolgáltató": olyan köz- vagy magánszférán belüli természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely kereskedelmi vagy szakmai tevékenysége körében eljárva a távollevők között kötött szerződések hatálya alá tartozó szolgáltatást szerződés szerint nyújtja;d) "fogyasztó": bármely olyan természetes személy, aki az ezen irányelv hatálya alá tartozó, távollevők között kötött szerződés keretében kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenysége körén kívül jár el;e) "távközlő eszközök": olyan eszközök, amelyek a szolgáltató és a fogyasztó egyidejű fizikai jelenléte nélkül a felek között a szolgáltatás távértékesítéssel történő forgalmazására alkalmasak;f) "tartós adathordozó": olyan eszköz, amely lehetővé teszi a fogyasztó számára a személyesen neki címzett adatoknak a jövőben is hozzáférhető módon és az adat céljának megfelelő ideig történő tárolását, valamint a tárolt adatok változatlan formában történő megjelenítését;g) "távközlő eszközök üzemeltetője vagy szolgáltatója": olyan magánszférán vagy közszférán belüli, természetes vagy jogi személy, akinek, illetve amelynek kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenysége távközlő eszköz vagy eszközök szolgáltatók részére történő rendelkezésre bocsátását foglalja magában.3. cikkA fogyasztó tájékoztatása a távollevők között kötött szerződés megkötése előtt(1) A fogyasztót megfelelő időben tájékoztatni kell a következő adatokról, mielőtt kötelezettséget vállalna bármely távollevők között kötött szerződés vagy ajánlat vonatkozásában:1. a szolgáltatóra vonatkozóana) a szolgáltató azonosító adatai, fő tevékenységi köre, az a cím, ahol székhelye található, valamint minden egyéb, az ügyféllel való kapcsolattartás szempontjából lényeges cím;b) a szolgáltatónak a fogyasztó lakóhelye szerinti tagállamban székhellyel rendelkező képviselőjének – amennyiben van ilyen – azonosító adatai, valamint e képviselőnek az ügyféllel való kapcsolattartás szempontjából lényeges címe;c) amennyiben a fogyasztó a szolgáltatótól eltérő szakemberrel áll kapcsolatban, e szakember azonosító adatai, az, hogy az ügyfél felé milyen minőségben jár el, és az ügyféllel való kapcsolattartás szempontjából lényeges címe;d) ha a szolgáltatót szakmai névjegyzékbe vagy más hasonló hivatalos nyilvántartásba bejegyezték, akkor ennek a szakmai jegyzéknek a neve és a szolgáltató bejegyzési száma, vagy más hasonló, nyilvántartásbeli azonosítószáma;e) ha a szolgáltató tevékenysége engedélyhez kötött, akkor az érintett felügyelő hatóság adatai;2. a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozóana) a pénzügyi szolgáltatás fő jellemzőinek leírása;b) a pénzügyi szolgáltatásért a fogyasztó által a szolgáltató részére fizetendő teljes ár, beleértve minden ezzel kapcsolatos díjat, fizetendő összeget és költséget, valamint a szolgáltatón keresztül fizetett minden adót vagy, ha a pontos ár nem jelölhető meg, az árkalkuláció alapját, amelynek alapján a fogyasztó meggyőződhet az árról;c) adott esetben annak jelzése, hogy a pénzügyi szolgáltatás olyan eszközökhöz kapcsolódik, amelyek egyedi jellemzőik vagy a végrehajtandó műveletek miatt különleges kockázattal járnak, vagy amelyek ára a pénzpiacok olyan ingadozásaitól függ, amelyre a szolgáltató nincs befolyással, valamint annak jelzése, hogy a múltbeli teljesítések nem vonatkoztathatók a jövőbeli teljesítésekre;d) annak a lehetőségének jelzése, hogy a szolgáltatón keresztül fizetett vagy általa felszámított összegeken kívül további adók és/vagy költségek merülhetnek fel;e) annak az időszaknak bármilyen korlátozása, amelyen belül a megadott adatok érvényesek;f) a fizetésre és a teljesítésre vonatkozó rendelkezések;g) a távközlő eszközök alkalmazásáért a fogyasztónál felmerülő egyéb többletköltségek, amennyiben ilyen többletköltség kerül felszámításra;3. a távollevők között kötött szerződésre vonatkozóana) a 6. cikk szerinti elállási jog megléte vagy hiánya, illetve, amennyiben az fennáll, annak tartama és gyakorlásának feltételei, ideértve az arra az összegre vonatkozó tájékoztatást, amelyet a 7. cikk (1) bekezdése alapján a fogyasztónak esetlegesen fizetnie kell, továbbá e jog elmulasztásának következményei;b) a távollevők között kötött szerződés minimális időtartama a folyamatosan vagy rendszeresen teljesített pénzügyi szolgáltatások esetén;c) a feleknek a távollevők között kötött szerződés lejárat előtt történő vagy egyoldalú megszüntetésére vonatkozó, a szerződés kikötései szerinti jogai, ideértve a szerződés által az ilyen esetre megállapított szankciókat is;d) az elállási jog gyakorlására vonatkozó rendelkezések, amelyek többek között feltüntetik azt a címet, amelyre az elállásról szóló értesítést el kell küldeni;e) az a tagállam vagy tagállamok, amely vagy amelyek joga alapján a távollevők között kötött szerződés létrejöttét megelőzően a szolgáltató kapcsolatot teremtett a fogyasztóval;f) a távollevők között kötött szerződésre alkalmazandó jogra, és/vagy az illetékes bíróságra vonatkozó bármely szerződési feltétel;g) az arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés feltételeinek és az e cikkben említett előzetes információknak a közlése milyen nyelven vagy nyelveken történik, továbbá, hogy a szolgáltató az ügyfél egyetértésével milyen nyelven vagy nyelveken vállalja a kapcsolattartást a távollevők között kötött szerződés időtartama alatt;4. a jogorvoslatra vonatkozóana) az, hogy a távollevők között kötött szerződés szerződő felének minősülő fogyasztó számára rendelkezésre áll-e peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárás, és ha igen, akkor az milyen módon vehető igénybe;b) az, hogy létezik-e olyan garanciaalap vagy egyéb kártérítési rendelkezések, amelyek nem tartoznak a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [9] és a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [10] hatálya alá.(2) Az (1) bekezdésben említett adatokat, amelyek kereskedelmi célját egyértelműen meg kell fogalmazni, világos és érthető módon kell közölni az alkalmazott távközlő eszközök bármelyikének útján, kellő figyelemmel különösen a kereskedelmi ügyleteknél irányadó jóhiszeműség elvére, és a tagállamok jogszabályai szerint nem cselekvőképes, például kiskorú személyek védelmével kapcsolatos elvekre.(3) Távbeszélőn keresztül történő kapcsolattartás eseténa) a szolgáltató azonosító adatait és a szolgáltató által kezdeményezett hívás kereskedelmi célját a fogyasztóval folytatott beszélgetés elején érthető módon közölni kell;b) a fogyasztó kifejezett hozzájárulására is figyelemmel, csak a következő adatokat kell megadni:- a fogyasztóval kapcsolatban álló személy azonosító adatai, és annak a szolgáltatóhoz fűződő viszonya,- a pénzügyi szolgáltatás főbb jellemzőinek leírása,- a pénzügyi szolgáltatásért a fogyasztó által a szolgáltató részére fizetendő teljes ár, beleértve a szolgáltatón keresztül fizetett minden adót, vagy ha a pontos árat nem lehet megjelölni, az árkalkuláció alapja, amelynek révén a fogyasztó meggyőződhet az árról,- annak a lehetőségének a közlése, hogy a szolgáltatón keresztül fizetett vagy általa felszámított összegeken kívül további adók és/vagy költségek merülhetnek fel,- a 6. cikk szerinti elállási jog megléte vagy hiánya, illetve, amennyiben az elállási jog fennáll, annak időtartama és gyakorlásának feltételei, ideértve az azon összegre vonatkozó tájékoztatást is, amelyet a 7. cikk (1) bekezdése alapján a fogyasztónak esetlegesen fizetnie kell.A szolgáltató tájékoztatja a fogyasztót arról, hogy kérésre további adatok állnak rendelkezésére, és hogy ezek milyen jellegűek. A szolgáltató minden esetben a teljes információt közli, amikor teljesíti az 5. cikk szerinti kötelezettségeit.(4) A szerződéses kötelezettségekkel kapcsolatos információknak, amelyeket a szerződés megkötését megelőző szakaszban kell közölni a fogyasztóval, összhangban kell lenniük azokkal a szerződéses kötelezettségekkel, amelyek a szerződés megkötése esetén a távollevők között kötött szerződésre vélelmezhetően alkalmazandó jogból erednének.4. cikkA további adatokra vonatkozó előírások(1) Amennyiben a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó közösségi jogszabályoknak vannak olyan rendelkezései, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésében felsoroltakon kívüli előzetes tájékoztatási követelményeket támasztanak, akkor e követelményeket továbbra is alkalmazni kell.(2) A további harmonizációig a tagállamok az előzetes tájékoztatásra vonatkozó előírások tekintetében szigorúbb rendelkezéseket is bevezethetnek, vagy hatályban tarthatnak, amennyiben e rendelkezések összhangban állnak a közösségi joggal.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt előzetes tájékoztatásra vonatkozó előírásokra alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket, amennyiben ezek az előírások a 3. cikk (1) bekezdésében felsoroltakon kívül újabb követelményeket jelentenek. A Bizottság figyelembe veszi a közölt nemzeti rendelkezéseket a 20. cikk (2) bekezdésében említett jelentés elkészítésekor.(4) A nagyfokú átláthatóság minden lehetséges eszközzel való megteremtése érdekében a Bizottság gondoskodik arról, hogy a nemzeti rendelkezésekre vonatkozóan részére átadott adatok a fogyasztók és szolgáltatók rendelkezésére álljanak.5. cikkA szerződési feltételek közlése és az előzetes tájékoztatás(1) A szolgáltató időben, még mielőtt a fogyasztó kötelezettséget vállalna bármely távollevők között kötött szerződés vagy ajánlat vonatkozásában, papíron vagy a fogyasztó rendelkezésére álló és számára hozzáférhető más tartós adathordozón biztosított tájékoztatás formájában közli a fogyasztóval az összes szerződési feltételt, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében és a 4. cikkben említett adatokat.(2) A szolgáltató a szerződés megkötését követően azonnal teljesíti az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét, ha a szerződést a fogyasztó kérésére olyan távközlő eszköz útján kötötték meg, amely nem teszi lehetővé a szerződési feltételek és a vonatkozó adatok (1) bekezdésnek megfelelő közlését.(3) A fogyasztó a szerződéses kapcsolat során bármikor jogosult saját kérésére papíron átvenni a szerződéses feltételeket. Továbbá a fogyasztó jogosult az alkalmazott távközlő eszköz fajtáját megváltoztatni, amennyiben az a megkötött szerződéssel vagy a nyújtott pénzügyi szolgáltatások jellegével nem összeférhetetlen.6. cikkAz elállási jog(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztó 14 naptári napon belül, indokolás és bárminemű szankció nélkül elállhasson a szerződéstől. Ez az időtartam 30 naptári napra terjeszthető ki a távollevők között, a 90/619/EGK irányelv hatálya alá tartozó életbiztosításokkal és magán-nyugdíjpénztári szolgáltatással kapcsolatban megkötött szerződések esetében.Az elállásra nyitvaálló időtartam kezdete:- a távollevők között kötött szerződés megkötésének napja, kivéve az említett életbiztosítás esetét, amikor az időtartam kezdete az a nap, amelyen a fogyasztót tájékoztatják a távollevők között kötött szerződés létrejöttéről, vagy- az a nap, amelyen a fogyasztó a szerződési feltételeket és egyéb adatokat az 5. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban kézhez veszi, amennyiben ez az időpont későbbi, mint az első francia bekezdésben említett nap.A tagállamok az elállási jog biztosításán kívül úgy rendelkezhetnek, hogy a befektetési szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződések végrehajthatósága az e bekezdésben megállapított időtartam alatt felfüggesztődjön.(2) Az elállási jog nem alkalmazható a következő esetekre:a) olyan pénzügyi szolgáltatások, amelyek ára a pénzpiac olyan ingadozásaitól függ, amelyekre a szolgáltató nincs befolyással, ugyanakkor ilyen ingadozások az elállási időszak alatt előfordulhatnak; ide tartoznak a következőkkel kapcsolatos szolgáltatások:- deviza,- pénzpiaci eszközök,- forgalomképes értékpapírok,- kollektív alapon működő befektetési vállalkozások eszközei,- pénzügyi határidős ügyletek, ideértve a készpénz-helyettesítő eszközöket,- határidős kamatláb-megállapodások (FRA),- kamat-, valuta- és részvény-swap ügyletek,- az e pontban említett bármely eszközre vonatkozó vételi vagy eladási opció, ideértve a készpénz-helyettesítő eszközöket is. Ebbe a kategóriába tartoznak különösen a valuta- és kamat opciók;b) olyan utazási és csomagbiztosítási kötvények, vagy hasonló rövid lejáratú biztosítási kötvények, amelyek futamideje nem éri el az egy hónapot;c) olyan szerződések, amelyeket a fogyasztó kifejezett kérelmére mindkét fél teljes mértékben teljesített, mielőtt a fogyasztó elállási jogát gyakorolná.(3) A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy az elállási jog nem alkalmazható a következő esetekre:a) az olyan hitel, amely elsősorban földterület vagy meglévő, illetve tervben szereplő épület tulajdonjogának megszerzésére vagy fenntartására, vagy az épület felújítására vagy bővítésére szolgál; vagyb) az olyan hitel, amelyet ingatlantulajdonon fennálló jelzálogjog vagy ingatlantulajdonhoz kapcsolódó egyéb jog biztosít; vagyc) a valamely hivatalos személy szolgáltatásait igénybe vevő fogyasztók nyilatkozatai, amennyiben a hivatalos személy megerősíti, hogy a fogyasztó szavatolta az 5. cikk (1) bekezdése szerinti jogokat.Ez a bekezdés nem érinti azoknak a fogyasztóknak a gondolkodási időre vonatkozó jogát, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, ahol ilyen jog az irányelv elfogadásának időpontjában létezik.(4) A (3) bekezdésben megállapított lehetőséggel élő tagállamok ezt a tényt közlik a Bizottsággal.(5) A Bizottság a tagállamok által közölt információkat az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére bocsátja, és biztosítja, hogy azok mindazon fogyasztók és szolgáltatók rendelkezésére állnak, akik illetve amelyek ezt kérik.(6) Ha a fogyasztó elállási jogát gyakorolja, akkor a vonatkozó határidő lejárta előtt ezt a 3. cikk (1) bekezdése (3) albekezdésének d) pontjával összhangban a részére adott rendelkezéseket követve, a nemzeti joggal összhangban, igazolható módon közölnie kell. A határidő akkor tekinthető betartottnak, ha az értesítés elküldése, amennyiben az papíron vagy a címzett rendelkezésére álló és számára hozzáférhető egyéb tartós adathordozón található, a határidő lejárta előtt megtörténik.(7) Ez a cikk nem vonatkozik azokra a hitelmegállapodásokra, amelyeket a 97/7/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének vagy az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződések egyes szempontjai vonatkozásában a fogyasztók védelméről szóló, 1994. október 26-i 94/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [11] 7. cikkének feltételei alapján töröltek.Ha egy adott pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó, távollevők között kötött szerződéshez egy olyan másik távollevők között kötött szerződést kapcsoltak, amely a szolgáltató által vagy egy harmadik fél és a szolgáltató közötti megállapodás alapján a harmadik fél által nyújtott szolgáltatásra vonatkozik, akkor ez a kiegészítő, távollevők között kötött szerződés szankció nélkül visszavonható, ha a fogyasztó a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően gyakorolja elállási jogát.(8) E cikk rendelkezései nem érintik a tagállamok azon jogszabályait és rendelkezéseit, amelyek a távollevők között kötött szerződés visszavonására, megszüntetésére, teljesítésének elmulasztására, vagy a fogyasztó szerződéses kötelezettségeinek a szerződésben rögzített időpont előtti teljesítését illető jogára vonatkoznak. Ezt a rendelkezést a szerződés felmondására vonatkozó feltételektől és jogkövetkezményektől függetlenül alkalmazni kell.7. cikkAz elállást megelőzően teljesített szolgáltatás megfizetése(1) Ha a fogyasztó a 6. cikk (1) bekezdése szerinti elállási jogával él, akkor csak arra kötelezhető, hogy indokolatlan késedelem nélkül megfizesse a szolgáltató által a szerződésnek megfelelően, ténylegesen teljesített szolgáltatást. A szerződés teljesítése csak azt követően kezdődhet meg, ha a fogyasztó ahhoz hozzájárul. A fizetendő összeg:- nem haladhatja meg azt az összeget, amely a szerződés teljes tartalma szerinti szolgáltatáshoz arányosan viszonyuló, már teljesített szolgáltatásért jár,- semmiképpen nem lehet olyan mértékű, amely szankciójellegű.(2) A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy a fogyasztó nem kötelezhető pénzösszeg megfizetésére, ha biztosítási szerződéstől áll el.(3) A szolgáltató semmilyen pénzösszeg megfizetésére sem kötelezheti a fogyasztót az (1) bekezdés alapján, kivéve ha bizonyítani tudja, hogy a fogyasztó a 3. cikk (1) bekezdése (3) albekezdésének a) pontja szerint megfelelő tájékoztatást kapott a fizetendő összegről. Azonban semmiképpen nem követelhet ilyen pénzösszeget, ha a 6. cikk (1) bekezdése szerinti elállási időtartam lejártát megelőzően, a fogyasztó előzetes kérése nélkül kezdte meg a szerződés teljesítését.(4) A szolgáltató indokolatlan késedelem nélkül és legkésőbb 30 naptári napon belül visszatéríti a fogyasztó részére azokat az összegeket, amelyeket a távollevők között kötött szerződéssel összhangban tőle kapott, kivéve az (1) bekezdésben említett összeget. Ez az időszak azon a napon kezdődik, amelyen a szolgáltató megkapja az elállási értesítést.(5) A fogyasztó indokolatlan késedelem nélkül és legkésőbb 30 naptári napon belül visszatéríti a szolgáltató részére azokat az összegeket és/vagy javakat, amelyeket a szolgáltatótól kapott. Ez az időszak azon a napon kezdődik, amelyen a fogyasztó elküldi az elállásra vonatkozó értesítést.8. cikkBankkártyával történő fizetésA tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő intézkedések álljanak a fogyasztó rendelkezésére:- az olyan fizetés törlésének kezdeményezésére, ahol a távollevők között kötött szerződéssel kapcsolatban bankkártyáját csalárd módon használták fel, továbbá- az ilyen csalárd felhasználás esetén a kifizetett összeg újbóli jóváírására vagy részére történő visszatérítésére.9. cikkNem kezdeményezett szolgáltatásokA tagállamok azon rendelkezéseinek sérelme nélkül, amelyek a távollevők között kötött szerződések hallgatólagos megújítására vonatkoznak – feltéve, hogy ezek a szabályok lehetővé teszik a hallgatólagos megújítást –, a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy- megtiltsák a pénzügyi szolgáltatások nyújtását olyan fogyasztók részére, akik ezt nem kezdeményezték, amennyiben ez a szolgáltatás azonnali vagy halasztott fizetést követel meg,- mentesítsék a fogyasztót minden kötelezettségtől az olyan nem kezdeményezett szolgáltatások esetén, ahol a válasz hiánya nem tekinthető hozzájárulásnak.10. cikkNem kezdeményezett közlemények(1) A következő távközlő módszerek szolgáltató által történő alkalmazásához a fogyasztó előzetes hozzájárulása szükséges:a) emberi beavatkozás nélkül működő automata hívórendszerek (automata hívóeszközök);b) faxgépek.(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említettektől eltérő, egyéni kapcsolattartást biztosító távközlő eszközöket:a) csak akkor engedélyezik, ha megszerezték az érintett fogyasztók hozzájárulását; vagyb) csak akkor használják, ha a fogyasztó nem jelezte egyértelmű kifogását.(3) Az (1) és (2) bekezdésekben említett intézkedések nem róhatnak költségeket a fogyasztókra.11. cikkSzankciókA tagállamok rendelkeznek az ezen irányelv szerint elfogadott nemzeti rendelkezések szolgáltatók által történő megszegésének megfelelő szankcionálásáról.Ennek érdekében úgy rendelkezhetnek, hogy a fogyasztó bármikor, díjmentesen és szankció nélkül érvénytelenítheti a szerződést.E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.12. cikkAz irányelv rendelkezéseinek kötelező jellege(1) A fogyasztók nem mondhatnak le az ezen irányelv által rájuk ruházott jogokról.(2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a fogyasztó ne veszítse el az irányelv által biztosított védelmet azáltal, hogy valamely, tagsággal nem rendelkező ország jogát választják a szerződésre alkalmazandó jognak, ha a szerződés szorosan kapcsolódik egy vagy több tagállam területéhez.13. cikkBírósági és közigazgatási jogorvoslat(1) A tagállamok a fogyasztók érdekében gondoskodnak az irányelv betartását biztosító megfelelő és hatékony eszközökről.(2) Az (1) bekezdésben említett eszközök közé tartoznak azok a rendelkezések, amelyek alapján az alább felsorolt, nemzeti jog által meghatározott szerv vagy szervek az irányelv végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezések alkalmazásának biztosítása érdekében a nemzeti jogszabályokkal összhangban bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási hatóságokhoz folyamodhatnak:a) közintézmények és azok képviselői;b) olyan fogyasztói szervezetek, amelyek a fogyasztók védelme területén jogos érdekkel rendelkeznek;c) jogos érdekből eljáró szakmai szervezetek.(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a távközlő eszközök üzemeltetői és szolgáltatói – ha ezt megtehetik – véget vessenek az olyan gyakorlatnak, amelyet valamely, velük közölt bírói vagy közigazgatási, illetve felügyelő hatóság által kiadott határozat az irányelvvel ellentétesnek nyilvánított.14. cikkPeren kívüli jogorvoslat(1) A tagállamok támogatják a távértékesítéssel nyújtott pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó fogyasztói viták rendezését célzó megfelelő és hatékony, peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárások kialakítását és fejlesztését.(2) A tagállamok különösen arra ösztönzik a viták peren kívüli rendezéséért felelős szerveket, hogy működjenek együtt a távértékesítéssel nyújtott pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó határon átnyúló viták megoldásában.15. cikkBizonyítási teherA 7. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok kiköthetik, hogy a bizonyítási teher a fogyasztó tájékoztatására vonatkozó szolgáltatói kötelezettség és a szerződés megkötésére, illetve adott esetben teljesítésére vonatkozó fogyasztói hozzájárulás tekintetében a szolgáltatóra hárul.A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv [12] értelmében tisztességtelen minden olyan szerződési feltétel, amely az irányelv által a bizonyítási teher tekintetében a szolgáltatóra hárított kötelezettségeket vagy a kötelezettségek egy részét a fogyasztóra hárítja.16. cikkÁtmeneti intézkedésekA tagállamok ezzel az irányelvvel összhangban nemzeti szabályokat állapíthatnak meg azokra a szolgáltatókra, akiknek székhelye olyan tagállamban van, amely még nem ültette át ezt az irányelvet, és amelynek joga nem tartalmaz ebben az irányelvben elrendelteknek megfelelő kötelezettségeket.17. cikkA 90/619/EK irányelvA 90/619/EGK irányelv 15. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) A tagállamok előírják, hogy az egyéni életbiztosítási szerződést kötő kötvény tulajdonosa attól számítva, hogy tájékoztatást kapott a szerződés megkötéséről, 30 naptári napon belül elállhat a szerződéstől."18. cikkA 97/7/EK irányelvA 97/7/EK irányelv szövege a következőképpen módosul:1. a 3. cikk (1) bekezdésének első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"– bármely olyan pénzügyi szolgáltatásra vonatkozóan, amelyre a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK illetve a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [13] alkalmazandó,";2. A II. mellékletet el kell hagyni.19. cikkA 98/27/EK irányelvA 98/27/EK irányelv melléklete a következő ponttal egészül ki:"11. a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK illetve a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [14]20. cikkFelülvizsgálat(1) Ennek az irányelvnek a végrehajtását követően a Bizottság megvizsgálja a belső piac működését a pénzügyi szolgáltatások értékesítésére vonatkozóan az ilyen szolgáltatások forgalmazása tekintetében. Ennek során elemeznie és részleteznie kell a nehézségeket, amelyekkel a fogyasztók és szolgáltatók szembesülnek vagy szembesülhetnek, különösen a tájékoztatással és az elállási joggal kapcsolatos nemzeti rendelkezések különbözőségéből eredő nehézségeket.(2) A Bizottság legkésőbb 2006. április 9-éig jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz azokról a nehézségekről, amelyekkel a fogyasztók és szolgáltatók pénzügyi szolgáltatások megvásárlásával, illetve értékesítésével kapcsolatban szembesülnek, és adott esetben javaslatokat nyújt be a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó közösségi jogszabályok tájékoztatásra és elállási jogra vonatkozó rendelkezéseinek és/vagy a 3. cikk rendelkezéseinek módosítására és/vagy további harmonizálására.21. cikkÁtültetés(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2004. október 9-éig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el, valamint a Bizottság számára megküldenek egy táblázatot ennek az irányelvnek a rendelkezései és az általuk kibocsátott nemzeti rendelkezések közötti megfelelésről.22. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.23. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. szeptember 23-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökM. Fischer Boel[1] HL C 385., 1998.12.11., 10. o.HL C 177. E, 2000.6.27., 21. o.[2] HL C 169., 1999.6.16., 43. o.[3] Az Európai Parlament 1999. május 5-i véleménye (HL C 279., 1999.10.1., 207. o.), a Tanács 2001. december 19-i közös álláspontja (HL C 58. E, 2002.3.5., 32. o.) és az Európai Parlament 2002. május 14-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A 2002. június 26-i tanácsi határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 178., 2000.7.17., 1. o.[5] HL L 12., 2001.1.16., 1. o.[6] HL L 144., 1997.6.4., 19. o.[7] HL L 166., 1998.6.11., 51. o. A legutóbb a 2000/31/EK irányelvvel (HL L 178., 2001.7.17., 1. o.) módosított irányelv.[8] HL L 330., 1990.11.29., 50. o. A legutóbb a 92/96/EGK irányelvvel (HL L 360., 1992.12.9., 1. o.) módosított irányelv.[9] HL L 135., 1994.5.31., 5. o.[10] HL L 84., 1997.3.26., 22. o.[11] HL L 280., 1994.10.29., 83. o.[12] HL L 95., 1993.4.21., 29. o.[13] HL L 271., 2002.10.9., 16. o.[14] HL L 271., 2002.10.9., 16. o."--------------------------------------------------


title: Az európai parlament és a tanács 97/50/EK irányelve (1997. október 6.) az orvosok szabad mozgásának elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló 93/16/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0050

Hivatalos Lap L 291 , 24/10/1997 o. 0035 - 0037

		Az Európai Parlament és a Tanács 97/50/EK irányelve(1997. október 6.)az orvosok szabad mozgásának elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló 93/16/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 49. cikkére, 57. cikke (1) és (2) bekezdésének első és harmadik mondatára, valamint 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően [2],a Szerződés 189b. cikkében említett eljárásnak megfelelően [3], az egyeztetőbizottság által 1997. május 28-án jóváhagyott együttes szövegtervezet fényében,mivel a 93/16/EGK irányelv [4] 5. cikkének (3) bekezdése, 7. cikkének (2) bekezdése, 26. és 27. cikke aktualizálásának érdekében szükség van a megfelelő eljárások bevezetésére a különböző tagállamokban az orvosi szakosodás megjelöléseiben és a képzésben bekövetkező gyakori változások figyelembevételének érdekében;mivel a Bizottságra ruházott végrehajtó hatáskör gyakorlásának eljárásait meghatározó 1987. július 13-i 87/373/EGK tanácsi határozatban [5] megállapított eljárások lehetővé tennék a közösségi döntéshozatali mechanizmus hatékonyságának javítását a letelepedési jog és a szolgáltatások szabadsága gyakorlásának megkönnyítése érdekében azon orvosi szakemberek számára, akiknek a jogai az említett rendelkezések aktualizálásától függnek;mivel a 87/373/EGK határozatban megállapított eljárásokat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által egyeztetett bizottsági eljárással kapcsolatban hatályosként [6] alkalmazzák addig, amíg az Európai Unióról szóló szerződés N. cikkének (2) bekezdése alapján a szerződések felülvizsgálatára sor nem kerül;mivel szükség van az 5. cikk (3) bekezdésének és a 7. cikk (2) bekezdésének az orvosi szakosodással kapcsolatos aktualizálására oly módon, hogy amennyiben azokat két vagy több tagállam elismeri, az említett tagállamokat a megfelelő szakosodási jegyzékekre felvegyék, amennyiben az említett tagállamokban a képzés a 93/16/EGK rendeletben megfogalmazott minimális követelményeket teljesíti;mivel szükséges az említett irányelv 26. és 27. cikkében a szakosodáshoz szükséges képzési tanfolyamok minimális hosszának a bevezetéskor történő meghatározása, illetve mások szükség szerinti aktualizálása;mivel a Bizottság a 75/365/EGK határozattal [7] tanácsadói minőségben létrehozott közegészségügyi vezető tisztségviselők bizottsága segítségével képes az 5. cikk (3) és 7. cikk (2) bekezdésében szükséges változtatások elvégzésére;mivel helyénvaló, hogy az említett bizottság a Bizottságot segítő munkájában a 26. és a 27. cikkben elvégzett változtatások során irányítóbizottságként járjon el;mivel a Bizottságon belül a 75/364/EGK határozattal [8] létrehozott orvosképzés tanácsadó bizottsága a 93/16/EGK irányelv alkalmazásának keretei között közli a Bizottsággal és a tagállamokkal véleményét és ajánlásait;mivel a tagállamok olyan állampolgárai számára, akik diplomájukat harmadik országban szerezték, az ágazati irányelvek összefüggésében a vonatkozó problémák kezelését a szakoktatás és szakképzés befejezését követően kiállított felsőfokú oklevelek elismerési rendszerének általános keretei között kell megoldani,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 93/16/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. az 5. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:"(4) A (3) bekezdésben szereplő megjelölések felsorolása a 44a. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban módosul."2. a 7. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:"(3) A (2) bekezdésben szereplő megjelölések felsorolása a 44a. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban módosul."3. a 26. és a 27. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"Az ebben a cikkben említett szakosító tanfolyamok legrövidebb időtartama a 44a. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárással összhangban módosul."4. az irányelv a következő cikkel egészül ki:"44a. cikk(1) Az e cikkben megállapított eljárás alkalmazása esetén a Bizottságot munkájában a 75/365/EGK határozattal létrehozott közegészségügyi vezető tisztségviselők bizottsága segíti [9].(2) A Bizottság képviselője benyújtja a bizottságnak a szükségesnek ítélt intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnök által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül, adott esetben szavazással véleményt nyilvánít a tervezetről.A véleményt jegyzőkönyvben rögzítik; minden egyes tagállam kérheti továbbá saját álláspontjának jegyzőkönyvbe foglalását.A Bizottság messzemenően köteles figyelembe venni a bizottság véleményét. A Bizottság tájékoztatja a bizottságot arról, milyen módon vette figyelembe annak véleményét.(3) A Bizottság képviselője benyújtja a bizottságnak a szükségesnek ítélt intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnök által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. Az olyan határozatok esetében, amelyeket a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell elfogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott többséggel fogalmazzák meg. A tagállamok képviselőinek bizottságon belüli szavazatait az említett cikkben megállapított módon súlyozzák. Az elnök nem szavaz.A Bizottság intézkedéseket fogad el, amelyek azonnali hatálylyal alkalmazandók. Ugyanakkor, amennyiben ezek az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja azokról a Tanácsot.Ilyen esetben:a) a Bizottság a közlemény időpontjától számított két hónapos időtartamra elhalasztja a meghozott intézkedések alkalmazását;b) a Tanács – minősített többségi szavazattal – az a) pontban meghatározott határidőn belül eltérő határozatot hozhat."2. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. október 6-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökJ. Poos[1] HL C 389., 1994.12.31., 19. o. és HL C 28., 1996.2.1., 7. o.[2] HL C 133., 1995.5.31., 10. o.[3] Az Európai Parlament 1995. június 29-i véleménye (HL C 183., 1995.7.17., 24. o.), a Tanács 1996. június 18-i közös álláspontja (HL C 248., 1996.8.26., 71. o.), valamint az Európai Parlament 1996. október 22-i határozata (HL C 347., 1996.11.18., 31. o.). Az Európai Parlament 1997. július 17-i határozata. A Tanács 1997. július 24-i határozata.[4] HL L 165., 1993.7.7., 1. o. Az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.[5] HL C 197., 1987.7.18., 33. o.[6] HL C 102., 1996.4.4., 1. o.[7] HL L 167., 1975.6.30., 19. o. A legutóbb a 80/157/EGK határozattal (HL L 33., 1980.2.11., 15. o.) módosított határozat.[8] HL L 167., 1975.6.30., 17. o.[9] HL L 167., 1975.6.30., 19. o. A legutóbb a 80/157/EGK határozattal (HL L 33., 1980.2.11., 15. o.) módosított határozat.--------------------------------------------------A Bizottság nyilatkozataA 7b. bevezető hivatkozás tárgyában (új)A Bizottság hangsúlyozza, hogy az egyik legfontosabb megoldásra váró probléma az orvosok Európai Unión kívül kiállított oklevelei egyenértékűségének rögzítése.--------------------------------------------------


title: A Tanács 98/94/EK irányelve (1998. december 14.) a 94/4/EK irányelv módosításáról és a Németországra és Ausztriára alkalmazandó ideiglenes eltérés kiterjesztéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0094

Hivatalos Lap L 358 , 31/12/1998 o. 0105 - 0106

		A Tanács 98/94/EK irányelve(1998. december 14.)a 94/4/EK irányelv módosításáról és a Németországra és Ausztriára alkalmazandó ideiglenes eltérés kiterjesztésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a 94/4/EK irányelv [4] 3. cikkének (2) bekezdése rendelkezett egy ideiglenes eltérés alkalmazásáról 1997. december 31-ig a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság vonatkozásában, amely eltérés egy legalább 75 ECU összegű kedvezményre vonatkozik azon utazók által importált termékek esetére, amelyek e két tagország területére szárazföldi úton azzal határos nem tagállamból vagy nem EFTA-államból érkeznek, vagy adott esetben az említett országokból part menti hajózással érkeznek;mivel figyelembe kell venni, hogy az említett körülmények esetén a termékeket behozó utazók számára nyújtott kedvezmények összege valószínűleg gazdasági nehézségeket okozhat a Közösségben;mivel az 1997. június 24-én és július 23-án kelt levelekben a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság a 94/4/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésében meghatározott eltérés meghosszabbítását kérte; mivel a kérésük azon a tényen alapul, hogy a 94/4/EK és a 94/75/EK irányelv elfogadását kiváltó gazdasági nehézségek továbbra is fennállnak, és egyes esetekben súlyosbodtak;mivel figyelmet kell fordítani a két tagállam által bemutatott helyzetre;mivel azonban az eltérés meghosszabbításának együtt kell járnia egy olyan határidő kijelölésével, ameddig a Németország és Ausztria által alkalmazott kedvezményt a határidő napján a többi tagállamban érvényes szintre kell hozni, valamint együtt kell járnia a verseny torzulásának korlátozása céljából a két tagállamban 1999. január 1-jétől alkalmazandó határérték emelésével, és az e tagállamok által vállalt azon kötelezettséggel, hogy a továbbiakban fokozatosan és együttesen emelik e keretet azért, hogy azt 2003. január 1-jére a közösségi keretekkel azonos szintre hozzák,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) "(2) Eltérve az (1) bekezdéstől, a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság felhatalmazást kap, hogy az ezen irányelvnek megfelelő szükséges intézkedéseket legkésőbb 2003. január 1-jéig hatályba léptesse azon utazók által importált termékek esetén, amelyek Németország vagy Ausztria területére szárazföldi úton, Németországgal vagy Ausztriával határos nem tagállamból vagy nem EFTA-államból érkeznek, vagy adott esetben az említett országokból part menti hajózással érkeznek."(2) "Azonban e tagállamok 1999. január 1-jétől legalább 100 ECU összegű kedvezményt biztosítanak az előző albekezdésben említett utazók behozatala esetében. E tagállamok együtt fokozatosan emelik ezen összeget azon céllal, hogy legkésőbb 2003. január 1-jéig alkalmazzák a Közösségben az említett behozatalra érvényes keretet."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1999. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. december 14-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Molterer[1] HL C 273., 1998.9.2., 8. o.[2] 1988. december 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 1988. október 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 60., 1994.3.3., 14. o. A 94/75/EK irányelvvel (HL L 365., 1994.12.31., 52. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0049

A Tanács irányelve 96/49/EK (1996. jūlijs 23.) a veszélyes áruk vasúti fuvarozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

Hivatalos Lap L 235 , 17/09/1996 o. 0025 - 0030 CS.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 ET.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 HU.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 LT.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 LV.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 MT.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 PL.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 SK.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 SL.ES fejezet 07 kötet 002 o. 472  - 477 L 294 31/10/1998 o. 0001 - 0775

		A Tanács 96/49/EK irányelve(1996. július 23.)a veszélyes áruk vasúti fuvarozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],(1) mivel az utóbbi időkben a veszélyes áruk vasúton való fuvarozása tekintélyes mértékben elterjedt, ezért a balesetek előfordulásának kockázata is megnövekedett; mivel a hasonló fuvarozásoknak a lehető legjobb biztonsági feltételek mellett való véghezvitele érdekében intézkedéseket kell tenni;(2) mivel minden tagállam szerződő fele a nemzetközi vasúti fuvarozási egyezménynek (COTIF), amely az ahhoz csatolt B. függelékben nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződéseket (CIM) illetően egységes szabályokat határoz meg és amely az 1. melléklethez a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozására vonatkozóan szabályzatot alkot (RID); mivel az egyezmény területi hatálya a Közösségen kívülre is terjed;(3) mivel az Egyezmény nem terjed ki a veszélyes áruk belföldi vasúti fuvarozására; mivel ezért fontos az összhangba hozott biztonsági szabályok egységes alkalmazásának biztosítása a Közösség egészében; mivel ennek elérésének legmegfelelőbb módja a tagállamok által alkalmazott, RID-del kapcsolatos jogszabályok összehangolása;(4) mivel a szubszidiaritás elvével összhangban ezeket a jogszabályokat harmonizálni kell a belföldi és nemzetközi fuvarozás magas fokú biztonságának biztosítása, a Közösség egészében a verseny torzulása kiküszöbölésének az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának elősegítésével való garantálása és más közösségi rendelkezésekkel való összhangjának biztosítása érdekében;(5) mivel ennek az irányelvnek a rendelkezései figyelembe veszik azt a kötelezettséget, amelyet a Közösség és tagállamai állítottak fel az 1992. júniusi, Rio de Janeiróban tartott UNCED Konferencia 21. napirendjének 19. fejezete által kitűzött céloknak megfelelően, törekedve a veszélyes vegyi anyagok csoportosítási rendszerének jövőbeli harmonizációjára;(6) mivel a 90/219/EGK [4], a 90/220/EGK [5] és a 90/676/EGK [6] irányelvben szabályozott biológiai anyagok és géntechnológiával módosított mikroorganizmusok fuvarozásának biztonsági feltételeit még nem szabályozza különleges közösségi jogi aktus;(7) mivel ennek az irányelvnek a rendelkezései nem érintik a Közösség más, a munkavállalók biztonságáról és a környezetvédelemről szóló rendelkezéseinek alkalmazását;(8) mivel a tagállamoknak képesnek kell lenniük a területükön történő veszélyes áruk vasúti fuvarozására különös közlekedési szabályokat alkalmazni;(9) mivel a tagállamoknak a veszélyes áruk vasúti fuvarozása tekintetében fenn kell tartani azt a jogukat, hogy a veszélyes áruk multimodális fuvarozásáról szóló ENSZ ajánlásokkal összhangban átmenetileg szabályokat hajthatnak végre, addig, amíg a RID-nek a veszélyes áruk intermódusú fuvarozását elősegítő szabályokkal történő összehangolása nem történik meg;(10) mivel a tagállamoknak fenn kell tartaniuk azt a jogukat, hogy szabályozzák és tiltsák, szigorúan más okokból, mint biztonsági okokból, egyes veszélyes áruk belföldi vasúti fuvarozását;(11) mivel a Csatornaalagútnál annak specifikus jellemzői: különösen útvonala és hosszúsága miatt alkalmazott szigorúbb biztonsági intézkedéseket figyelembe kell venni; mivel rendelkezést kell hozni a tagállamok számára annak érdekében, hogy hasonló helyzet felmerülése esetében ugyanolyan jellegű intézkedéseket tudjanak bevezetni; mivel néhány tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy az országukban uralkodó hőmérséklet miatt a fuvarozásra szánt anyagokra vonatkozóan szigorúbb szabályokat alkalmazzanak;(12) mivel az ágazat által megkívánt befektetések volumene tekintetében átmeneti időszakot kell megállapítani, hogy a tagállamok képesek legyenek fenntartani egyes különleges nemzeti rendelkezéseiket a tartányok, tartályok, csomagolás és vészhelyzeti akciókód használatára vagy szerkezeti követelményeire vonatkozóan;(13) mivel az új technológiai és ipari fejlesztések bevezetésének hátráltatása tilos; mivel az ideiglenes eltéréseknek ezt a célt kell szolgálniuk;(14) mivel a RID rendelkezései engedélyezik az attól eltérő megállapodások megkötését; mivel a tagállamok között kötött kétoldalú megállapodások nagy száma korlátozza a veszélyes áruk fuvarozására vonatkozó szolgáltatás szabad nyújtását; mivel a szükséges rendelkezéseknek az ehhez az irányelvhez csatolt mellékletbe történő felvételének lehetővé kell tennie ilyen eltérések elkerülését; mivel gondoskodni kell egy átmeneti időszakról, amely során a tagállamok a közöttük létrejött megállapodásokat továbbra is alkalmazhatják;(15) mivel a veszélyes áruk vasúti fuvarozása egy harmadik országba vagy országból engedélyezett abban az esetben, ha azt a RID követelményeinek megfelelően viszik véghez; mivel azonban a volt Szovjetunió köztársaságaiba, amelyek nem szerződő felei a COTIF-nak, irányuló és onnan induló fuvarozás esetén a tagállamok jogosultak a megfelelő intézkedések elfogadására e fuvarozások tekintetében; mivel a RID-ben előírtakkal megegyező biztonsági szintet garantálnak;(16) mivel ezt az irányelvet sürgősen a műszaki fejlődéshez kell igazítani, nevezetesen a RID keretein belül megállapított új rendelkezések elfogadásával; mivel e célból egy bizottságot állítanak fel, és a tagállamok és a Bizottság közötti, e bizottságon belüli szoros együttműködés céljából létrehoznak egy eljárást,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. FEJEZETHatály1. cikk(1) Ezt az irányelvet a tagállamokon belül vagy a tagállamok között a veszélyes áruk vasúti fuvarozására kell alkalmazni. A tagállamok mindazonáltal kivehetik ezen irányelv alkalmazási köréből a veszélyes áruknak a fegyveres erőkhöz tartozó vagy felelőssége alatt álló közlekedési eszközökkel végzett fuvarozását.(2) Ez az irányelv azonban nem érinti a tagállamok azon jogát, a közösségi jog kellő figyelembevételével, hogy a veszélyes áruk belföldi és nemzetközi vasúti fuvarozását illetően különleges biztonsági követelményeket határoznak meg, amennyiben az ahhoz csatolt melléklet nem fedi ezt a területet, különösen többek között a következők tekintetében:- a vonatok közlekedése,- a vonatokon a tehervagonok belföldi forgalomirányítása,- a fuvarozással kapcsolatos tevékenységekkel, mint a rendezés és leállás, kapcsolatos működési szabályzat,- a veszélyes áruk fuvarozásával foglalkozó személyzet képzése és az információ kezelése,- a személyvonatokon fuvarozott veszélyes árukra vonatkozó különös szabályok.2. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:- "RID" a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzat, amely a nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló egyezmény (COTIF) és annak módosításai B. függelékének I. mellékleteként jelenik meg,- "CIM" a nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződés egységes szabályai, amelyek a nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló egyezmény (COTIF) és annak módosításai B. függelékében találhatóak,- "veszélyes áruk" azok az anyagok és tárgyak, amelyeknek vasúti fuvarozása tiltott vagy az ehhez az irányelvhez tartozó melléklet alapján csak bizonyos feltételekkel engedélyezhető,- "fuvarozás" veszélyes áruknak bármilyen, részben vagy teljesen a tagállam területén végzett vasúti fuvarozása, amely magában foglalja a fel- és lerakodást, az egy más közlekedési eszközre való átvitelt és a fuvarozás körülményei által fellépő szükséges megszakításokat, amely ennek az irányelvnek a mellékletében található, a tagállamok jogszabályaiban megállapított, e tevékenységek tekintetében fennálló felelősségre vonatkozó megállapodások sérelme nélkül; de nem foglalja magában a teljes egészében egy vállalkozás körzetében végzett fuvarozást.3. cikk(1) A 6. cikk sérelme nélkül azok a veszélyes áruk, amelyek fuvarozása a melléklet rendelkezései által tiltott, nem fuvarozhatók vasúton.(2) Amennyiben ez az irányelv másként nem rendelkezik, és a vasúti vállalkozások piacra jutásáról szóló szabályok vagy a vasúti árufuvarozásra vonatkozó, általánosan alkalmazható szabályok sérelme nélkül a veszélyes áruk vasúti fuvarozása engedélyhez kötött, a mellékletében megállapított szabályok teljesítésére is figyelemmel.II. FEJEZETEltérések, korlátozások és mentességek4. cikkMinden tagállam a területén belül történő belföldi vasúti fuvarozás érdekében fenntarthatja a veszélyes áruk vasúti fuvarozásával kapcsolatos olyan nemzeti jogszabályait, amelyek az Egyesült Nemzetek a veszélyes áruk fuvarozását érintő ajánlásával összhangban vannak, addig, amíg az ehhez az irányelvhez tartozó mellékletet nem módosítják az ajánlásokkal összhangban. Ilyen esetekben az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot.5. cikk(1) Más közösségi rendelkezések sérelme nélkül minden tagállam fenntartja azt a jogát, hogy szabályozza vagy tiltsa, szigorúan különösen a nemzetbiztonsággal vagy környezetvédelemmel összefüggő fuvarozás biztonságán kívüli okokból, a veszélyes áruk területén történő fuvarozását.(2) a) A Csatornaalagúton keresztül történő fuvarozással kapcsolatban Franciaország és az Egyesült Királyság a mellékletben leírtaknál szigorúbb rendelkezéseket hozhat. A Bizottságot tájékoztatják az ilyen rendelkezésekről, és az tájékoztatja a többi tagállamot.b) Ha egy tagállam úgy dönt, hogy a területén elhelyezkedő, a Csatornaalagúttal megegyező tulajdonságokkal rendelkező alagútjain keresztül való fuvarozásra vonatkozóan szigorúbb rendelkezéseket alkalmaz, tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság, a 9. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően, eldönti, hogy a kérdéses alagút valóban hasonló tulajdonságokkal rendelkezik-e. A tagállam az elfogadott rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, amely a többi tagállamot tájékoztatja.c) Az a tagállam, ahol a környező hőmérséklet rendszeresen alacsonyabb -20 °C-nál, szigorúbb szabályokat vezethet be a területén belül a veszélyes áruk belföldi vasúti fuvarozásánál használandó anyagok üzemi hőmérsékletét illetően, addig, amíg a melléklet a megadott égövekkel kapcsolatos referencia-hőmérsékletekről szóló rendelkezéseket nem tartalmazza.(3) Ha baleset vagy más váratlan esemény esetén a tagállam úgy ítéli meg, hogy az alkalmazandó biztonsági rendelkezések nem elegendőek a fuvarozással kapcsolatosan felmerülő kockázat korlátozásának érdekében, és ha sürgős intézkedések megtétele szükséges, akkor a tagállam az általa megtenni javasolt intézkedés tervezési szakaszában értesíti a Bizottságot. A Bizottság a 9. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően eldönti, hogy a kérdéses intézkedések megvalósítása engedélyezhető-e, és meg kell határoznia annak időtartamát.(4) A tagállamok fenntarthatnak a dioxin- és furántartalmú anyagok fuvarozását és csomagolását illetően minden, 1996. december 31-én alkalmazandó nemzeti rendelkezést.6. cikk(1) Saját területén minden tagállam engedélyezheti a nemzetközi légi- vagy vízifuvarozás követelményeinek megfelelően osztályozott, csomagolt és címkézett veszélyes áruk vasúti fuvarozását, ha a fuvarozás légi vagy vízi utat is tartalmaz.Ahol egy belföldi vagy nemzetközi utazás tengeren való fuvarozást is tartalmaz, a tagállamok a mellékletben találhatóakat kiegészítő rendelkezéseket alkalmazhatnak a vízi fuvarozásra vonatkozó nemzetközi szabályok figyelembevétele érdekében, beleértve a komppal való fuvarozást is.(2) A mellékletnek a fuvarokmányok formátumát és a jelölésben, valamint az okmányban használt nyelveket szabályozó rendelkezései nem alkalmazhatók az egy tagállam területére korlátozott fuvarozásra. Egy tagállam a területére korlátozott fuvarozásra vonatkozóan engedélyezhet más, a mellékletben előírtaktól eltérő okmányok és nyelv használatát.(3) A tagállamok a területükön belül megengedhetik olyan, 1997. január 1. előtt gyártott vasúti kocsik használatát, amelyek nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek, de amelyek az 1996. december 31-én hatályos nemzeti rendelkezések szerint készültek, feltéve, hogy e kocsikat a megkövetelt biztonsági szinten tartják.(4) A tagállam fenntarthat olyan, a melléklet 2. osztályában leírt, az új tartányok és tartályok kialakítására, használatára és szállítási feltételeire vonatkozó, 1996. január 31-én hatályos rendelkezéseket, amelyek e melléklet rendelkezéseitől különböznek, amíg a tartányok és tartályok kialakítására és használatára vonatkozó szabványokra való hivatkozás - az ezen irányelv rendelkezéseivel azonos kötelező erővel - be nem kerül a mellékletbe, de legkésőbb 1998. december 31-ig. Az 1999. január 1. előtt gyártott és megfelelő biztonsági szinten tartott tartányokat és tartályokat az eredeti feltételek mellett továbbra is használni lehet.(5) A tagállam fenntarthat a cseppfolyósított gázok és cseppfolyósított gázok keverékeinek a területén történő fuvarozására vonatkozó referencia-hőmérséklet tekintetében a melléklettől eltérő nemzeti rendelkezéseket, amíg a megjelölt éghajlati területekhez kapcsolódó megfelelő referencia-hőmérsékletek az európai szabványokban és a mellékletben megjelennek.(6) A tagállam engedélyezheti a területén történő fuvarozásnál az 1997. január 1. előtt a RID-nek megfelelően gyártott, de nem jóváhagyott csomagolás használatát, feltéve, hogy a csomagoláson a gyártás időpontját feltüntetik, a csomagolás megfelel az 1996. december 31-én hatályos nemzeti rendelkezésekben megállapított vizsgálatok során, valamint feltéve, hogy a megfelelő biztonsági szinten tartják (ahol szükséges, a vizsgálatot és felülvizsgálatot is beleértve) az alábbi rendszer szerint: 50 liter űrtartalmat meghaladó közepes raktömegű fém szállítótartályok és fémhordók a gyártásuk időpontjától számított 15 évig használhatóak; más fémcsomagolások és minden műanyag csomagolás a gyártása időpontjától számított 5 évig használható, de 1998. december 31. után már nem.(7) A tagállam a területén 1998. december 31-ig engedélyezheti az 1997. január 1. előtt csomagolt egyes veszélyes áruk fuvarozását, feltéve, hogy az áruk az 1997. január 1. előtt hatályos nemzeti rendelkezések követelményeinek megfelelően vannak osztályozva, csomagolva és címkézve.(8) A tagállam fenntarthatja nemzeti jogszabályainak az 1996. december 31-én hatályos, a mellékletben megállapított veszélyazonosító számok helyett vészhelyzeti akciókódok megjelenítéséről szóló rendelkezéseit a területén végzett nemzeti vasúti fuvarozásra vonatkozóan.(9) Bármely tagállam fenntarthatja a Bizottsággal folytatott konzultációt követően a mellékletben foglaltaknál kevésbé szigorú rendelkezéseit egyes veszélyes áruk, kivéve a közepes vagy magas radioaktivitású anyagokat, kis mennyiségének a területén való vasúti fuvarozásával kapcsolatosan.(10) A tagállam engedélyezheti a területén a veszélyes árukra kiterjedő eseti fuvarozást vagy a melléklet által tiltott, vagy a mellékletben megállapított feltételektől eltérő fuvarozást.(11) Kellő tekintettel a közösségi jogra, ez az irányelv nem érinti a tagállam azon jogát, hogy a Bizottsággal folytatott konzultációt követően engedélyezze egy meghatározott ipari folyamat részét képező veszélyes áruknak a területén kijelölt utakon történő rendszeres fuvarozását, amelyet a melléklet tilt vagy amelyet a mellékletben megállapítottól eltérő feltételekkel végeznek, ha e tevékenységek helyi jellegűek és világosan meghatározott feltételek mellett szigorúan ellenőrzöttek.(12) Feltéve, hogy a biztonság nem csorbul, egy tagállam engedélyezhet ideiglenes eltéréseket a melléklettől abból a célból, hogy a területén a szükséges próbákat a melléklet módosítása előtt véghezvigye a technológiai és ipari fejlődésekhez való hozzáigazítás céljából. Ennek megfelelően a Bizottságot értesíteni kell, amely értesíti a többi tagállamot is.Azok az ideiglenes eltérések, amelyekben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a melléklet alapján megegyeztek, olyan többoldalú megállapodások, amelyeket valamennyi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a kezdeményező hatóság javasol. A Bizottságot erről tájékoztatják.Az első és második albekezdésben említett eltéréseket a feladó, a fuvarozó és a címzett állampolgárságára vagy letelepedési helyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni; az eltérések öt évig tarthatnak és nem újíthatók meg.(13) A tagállam legkésőbb 1998. december 31-ig alkalmazhat más tagállamokkal már megkötött megállapodásokat, a feladó, a fuvarozó és a címzett állampolgárságára vagy letelepedési helyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül. Minden jövőbeli eltérés meg kell, hogy feleljen a (12) bekezdésnek.(14) A közösségi joggal összhangban, ez az irányelv nem érinti a tagállam azon jogát, hogy a Bizottsággal folytatott konzultációt követően engedélyezze a veszélyes áruknak ebben az irányelvben megállapítottaknál kevésbé szigorú feltételek szerint történő fuvarozását a kikötők, repülőterek és ipari területek környezetében végzett rövid távú, helyi fuvarozás esetén.7. cikk(1) A piacra jutásról szóló nemzeti vagy közösségi rendelkezésekre is figyelemmel, a Közösség területe és a harmadik országok közötti veszélyes áruk vasúti fuvarozását engedélyezik, amennyiben az megfelel a RID követelményeinek.(2) Ez az irányelv nem érinti egy tagállam azon jogát, hogy a Bizottság tájékoztatását követően veszélyes anyagoknak a volt Szovjetunió Köztársaságaiból, amelyek nem szerződő felei a COTIF-nak, kiinduló vagy oda irányuló vasúti fuvarozásáról szóló szabályokat fogadjon el a területére vonatkozóan. E szabályok veszélyes áruknak csak azokban az államokban engedélyezett, vasúti kocsikban (csomagolva, ömlesztve vagy tartányokban) történő vasúti fuvarozására alkalmazandóak, amelyek nem szerződő felei a COTIF-nak. Az érintett tagállamok a megfelelő intézkedések és kötelezettségek által garantálják a RID-ben biztosítottaknak megfelelő biztonsági szint fenntartását. Egyes tagállamok esetében az ebben a bekezdésben említett rendelkezések csak a tartálykocsikra vonatkoznak.III. FEJEZETZáró rendelkezések8. cikkA 9. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el a mellékletnek az irányelv által szabályozott területeken végbemenő tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához különösen a RID módosításainak figyelembevétele érdekében szükséges módosításait.9. cikk(1) A Bizottságot a 94/55/EK irányelv [7] 9. cikke által létrehozott, a veszélyes áruk szállításával foglalkozó bizottság, a továbbiakban "bizottság" segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság egyik képviselője.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.10. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1997. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.11. cikkEz az irányelv az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.12. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. július 23-án.a Tanács részérőlaz elnökI. Yates[1] HL C 389., 1994.12.31., 15. o., és az 1995. október 03-án továbbított, módosított javaslat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 236., 1995.9.11.,36. o.[3] Az Európai Parlament 1995. július 13-i véleménye (HL C 249., 1995.9.25., 138. o.), A Tanács 1995. december 8-i közös álláspontja (HL C 356., 1995.12.30., 34. o.), és az Európai Parlament 1996. április 16-i határozata (HL C 141., 1996.5.13., 51. o.).[4] HL L 117., 1990.5.8., 1. o. A 94/51/EK irányelvvel (HL L 297., 1994.11.18., 29. o.) módosított irányelv.[5] HL L 117., 1990.5.8., 15. o. A 94/15/EK irányelvvel (HL L 103., 1994.4.23., 20. o.) módosított irányelv.[6] HL L 374., 1990.12.31., 1. o. A 95/30/EK irányelvvel (HL L 155., 1995.7.6., 41. o.) módosított irányelv.[7] HL L 319., 1994.12.12., 7. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAz 1995. január 1-i hatállyal alkalmazandó Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzat (RID), azzal az eltéréssel, hogy a "szerződő felek" és az "államok vagy a vasutak" helyett "tagállamok"-at kell érteniMegjegyzés:A Közösség minden hivatalos nyelvén készített változatot közzéteszik, amint minden nyelven elkészül egy konszolidált szöveg.+++++ TIFF +++++Lásd:A Bizottság 2003/29/EK irányelve (HL L 90., 2003.4.8., 47. o.).--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/28/EK irányelve ( 2008. március 11. ) az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelv módosításáról szóló 2005/32/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról

text:
               20.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 81/48

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/28/EK IRÁNYELVE

   (2008. március 11.)
   az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelv módosításáról szóló 2005/32/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint annak 15. cikke értelmében végrehajtási intézkedéseket tartalmazó három irányelv, azaz a folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvízkazánok hatásfok-követelményeiről szóló, 1992. május 21-i 92/42/EGK tanácsi irányelv (4), a háztartási elektromos hűtőszekrények, fagyasztók és ezek kombinációi energiahatékonysági követelményeiről szóló, 1996. szeptember 3-i 96/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint a fénycsőelőtétekre vonatkozó energiahatékonysági követelményekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

               (2)

               Az 1999/468/EK határozatot módosító 2006/512/EK határozat bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást azon általános hatályú intézkedések elfogadására vonatkozóan, amelyek a Szerződés 251. cikkében említett eljárás alapján elfogadott alap jogi aktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését.

               (3)

               Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK határozatról szóló nyilatkozatának (8) megfelelően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra történő alkalmazása érdekében ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani.

               (4)

               A fenti nyilatkozat tartalmazza a sürgősen kiigazítandó jogi aktusok listáját, amelyek között szerepel a 2005/32/EK irányelv. A fenti irányelv kiigazítása szükségessé teszi a 92/42/EGK, a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelv kiigazítását.

               (5)

               A Bizottságot fel kell hatalmazni a 92/2/EGK, a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelv módosítására vagy hatályon kívül helyezésére. Az ilyen módosítást vagy hatályon kívül helyezést az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (6)

               Továbbá a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a meghatározott energiafelhasználó termékekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeket megállapító végrehajtási intézkedéseket, ideértve végrehajtási intézkedések átmeneti időszak alatt történő bevezetését és adott esetben a különböző környezetvédelmi szempontok közötti egyensúlyra vonatkozó rendelkezéseket. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak és a 2005/32/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (7)

               Ezért a 2005/32/EK irányelvet, valamint a 92/42/EGK, a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)

               Mivel az ezen irányelv által a 2005/32/EK irányelven, valamint a 92/42/EGK, a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelven tett módosítások technikai jellegűek, és csak a bizottsági eljárást érintik, azokat a tagállamoknak nem kell átültetniük. Ezért e célból nem kell rendelkezéseket megállapítani,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2005/32/EK irányelv módosításai
   A 2005/32/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 13. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:
               „(1a)   A végrehajtási intézkedést az érintett termékágazatban tevékenykedő kkv-k jellegzetességeire vonatkozó iránymutatások kísérhetik. Amennyiben szükséges, és az (1) bekezdésnek megfelelően, a Bizottság további szakmai anyagokat készíthet ezen irányelv kkv-k általi végrehajtásának megkönnyítése céljából.”

               2.

               A 15. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:

                           a)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő lép:
                           „1.   Amennyiben egy energiafelhasználó termék megfelel a (2) bekezdésben felsorolt feltételeknek, a (3) bekezdés b) pontjának megfelelően egy végrehajtási intézkedés vagy egy önszabályozó rendelkezés hatálya alá tartozik. Az ilyen végrehajtási intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”;

                           b)

                           a (10) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
                           „(10)   Adott esetben a környezetbarát tervezésre vonatkozó feltételeket megállapító végrehajtási intézkedés tartalmaz a különböző környezetvédelmi szempontok mérlegelésére vonatkozó rendelkezéseket. Ezen rendelkezéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 19. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.”

               3.

               A 16. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

                           a)

                           a bevezető mondatban a „19. cikk (2) bekezdésben említett eljárással” szövegrészt el kell hagyni;

                           b)

                           az alábbi albekezdés kerül beillesztésre:
                           „Ezen intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

               4.

               A 19. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdéseit, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

         2. cikk
   A 92/42/EGK irányelv módosítása
   A 92/42/EGK irányelv 10a. cikkében a „2005/32/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban” szavak helyébe „a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban” szöveg lép.
   3. cikk
   A 96/57/EGK irányelv módosítása
   A 96/57/EK irányelv 9a. cikkében a „2005/32/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban” szavak helyébe „a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban” szöveg lép.
   4. cikk
   A 2000/55/EGK irányelv módosítása
   A 2000/55/EK irányelv 9a. cikkében a „2005/32/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban” szavak helyébe „a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban” szöveg lép.
   5. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   6. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. március 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. LENARČIČ

      (1)  HL C 161., 2007.7.13., 45. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. július 11-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. március 3-i határozata.

      (3)  HL L 191., 2005.7.22., 29. o.

      (4)  HL L 167., 1992.6.22., 17. o. A legutóbb a 2005/32/EK irányelvvel módosított irányelv.

      (5)  HL L 236., 1996.9.18., 36. o. A 2005/32/EK irányelvvel módosított irányelv.

      (6)  HL L 279., 2000.11.1., 33. o. A 2005/32/EK irányelvvel módosított irányelv.

      (7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      (8)  HL C 255., 2006.10.21., 1. o.