title: A Tanács 2001/113/EK irányelve (2001. december 20.) az emberi fogyasztásra szánt gyümölcsdzsemekről, zselékről, marmeládokról és a cukrozott gesztenyekrémről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0113

Hivatalos Lap L 010 , 12/01/2002 o. 0067 - 0072

		A tanács 2001/113/EK Irányelve(2001. december 20.)az emberi fogyasztásra szánt gyümölcsdzsemekről, zselékről, marmeládokról és a cukrozott gesztenyekrémrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) Az élelmiszerek területét érintő bizonyos vertikális irányelveket egyszerűsíteni kell, annak érdekében, hogy csak azokat a lényeges követelményeket vegyék figyelembe, amelyeknek az említett irányelvekben meghatározott élelmiszereknek meg kell felelniük ahhoz, hogy a belső piacon szabadon mozoghassanak, és összhangban az 1993. december 10–11-i brüsszeli Európai Tanács következtetéseivel megerősített, az 1992. december 11–12-i edinbourgh-i Európai Tanács következtetéseinek megfelelően.(2) A gyümölcsdzsemekre, -zselékre, marmeládokra, valamint a cukrozott gesztenyekrémre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1979. július 24-i 79/693/EGK tanácsi irányelv [4] elfogadását az a tény indokolta, hogy az érintett termékekre vonatkozó nemzeti jogszabályok közötti eltérések tisztességtelen versenyt eredményezhettek, ami félrevezethette a fogyasztókat, és ezáltal közvetlen hatást gyakorolhatott a közös piac létrehozására és működésére.(3) Ennélfogva a 79/693/EGK irányelv célja az e termékek Közösségen belüli szabad mozgásának biztosítása érdekében az érintett termékek összetételére, előállítására és címkézésére vonatkozó fogalmak és közös szabályok megállapítása volt.(4) A 79/693/EGK irányelvet összhangba kell hozni az élelmiszerekre vonatkozó általános közösségi jogszabályokkal, különösen a címkézésre, a színezőanyagokra, az édesítőszerekre és egyéb engedélyezett adalékanyagokra vonatkozó jogszabályokkal, és ezért, valamint az átláthatóság érdekében, és az emberi fogyasztásra szánt gyümölcsdzsemek, zselék, marmeládok és a cukrozott gesztenyekrém gyártásának és forgalmazásának feltételeire vonatkozó szabályok elérhetőbbé tétele céljából az irányelvet át kell dolgozni.(5) Bizonyos körülmények között a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [5] megállapított általános címkézési szabályokat kell alkalmazni.(6) A gyümölcsdzsemek, zselék, marmeládok és a cukrozott gesztenyekrém meglévő nemzeti gyártási hagyományaira tekintettel fenn kell tartani a csökkentett cukortartalmú ilyen termékek forgalomba hozatalát engedélyező meglévő nemzeti rendelkezéseket.(7) A Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás és arányosság alapelvével összhangban az érintett termékekre vonatkozó közös meghatározások és szabályok megalkotásának, valamint az élelmiszerekre vonatkozó rendelkezések közösségi jogszabályokkal történő összehangolásának célkitűzését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért ez a célkitűzés – ezen irányelv jellege miatt – közösségi szinten jobban elérhető. Ez az irányelv nem terjed túl a fent említett célkitűzés megvalósításához szükséges lépések megtételén.(8) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat [6] szerint kell elfogadni.(9) A szabad mozgás előtti újabb akadályok létrehozásának elkerülésére a tagállamoknak a kérdéses termékek esetében tartózkodniuk kell az ezen irányelv által elő nem írt nemzeti előírások elfogadásától,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelvet az I. mellékletben meghatározott termékek esetében kell alkalmazni.Ezen irányelv nem vonatkozik a finompékáruk, a tésztafélék vagy a sütemények előállításához használt termékekre.2. cikkA 2000/13/EK irányelvet az I. mellékletben meghatározott termékekre a következő feltételek mellett kell alkalmazni:1. Az I. mellékletben szereplő megnevezéseket csak az ott meghatározott, a kereskedelemben használt termékek esetében lehet megjelölésként használni.Az I. mellékletben szereplő megnevezéseket kiegészítéseként és más olyan termékek megnevezésére szolgáló gyakorlat szerint lehet alkalmazni, amely termékek nem téveszthetők össze az I. mellékletben meghatározott termékekkel.2. A megnevezés mellett kiegészítésként fel kell tüntetni – a felhasznált nyersanyag mennyisége szerinti csökkenő sorrendben – a felhasznált gyümölcsöt vagy gyümölcsöket. Ugyanakkor a három vagy több gyümölcsből előállított termékek esetében a felhasznált gyümölcsök feltüntetése a "vegyes gyümölcs" vagy hasonló megjegyzéssel, illetve a felhasznált gyümölcsök számával helyettesíthető.3. A címkéken a "Készült.… g gyümölcs/100g felhasználásával" szavakkal fel kell tüntetni a késztermék gyümölcstartalmát, adott esetben a kivonat elkészítéséhez használt víz mennyisége nélkül.4. A címkéken az "Összes cukortartalom.… g cukor/100g" szavakkal fel kell tüntetni a késztermék cukortartalmát, a késztermékben 20 °C-on refraktométerrel mért ± 3 refraktométer fok (ref. %) pontossággal meghatározott értéket.A cukortartalmat nem kell feltüntetni, amennyiben a címkén – a 90/496/EGK irányelvnek [7] megfelelően – a tápértékjelölésen szerepel.5. A 3. pontban és a 4. pont első albekezdésében meghatározott megjegyzéseket a termék nevével azonos látómezőben, jól olvashatóan kell feltüntetni.6. Amennyiben a kén-dioxid-maradvány-tartalom 10 mg/kg-nál magasabb, akkor ennek a jelenlétét a 2001/13/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésétől eltérően az összetevők listáján fel kell tüntetni.3. cikkAz I. mellékletben szereplő termékekre a tagállamok nem fogadhatnak el az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő nemzeti előírásokat.4. cikkA 89/107/EGK irányelv [8] vagy annak végrehajtása érdekében elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, csak a II. mellékletben felsorolt összetevőket és a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelő nyersanyagokat lehet felhasználni az I. mellékletben meghatározott termékek előállításához.5. cikkEzen irányelv – az alább említett tárgyakra vonatkozó – végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 6. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni:- az ezen irányelv az élelmiszerekre vonatkozó általános közösségi jogszabályokkal történő összehangolása,- a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítások.6. cikk(1) A Bizottságot a 69/414/EGK határozat [9] 1. cikke által létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottság – a továbbiakban a "bizottság" – segíti.(2) Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszakot három hónapban kell megállapítani.(3) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.7. cikkA 79/693/EGK irányelv 2003. július 12-től hatályát veszti.A hatályát vesztett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni.8. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2003. július 12. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Az intézkedéseket úgy kell alkalmazni, hogy:- 2003. július 12-től engedélyezzék az I. mellékletben meghatározott termékek forgalmazását, ha azok megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott fogalmaknak és szabályoknak,- 2004. július 12-től megtiltsák azon termékek forgalmazását, amelyek nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek.Az ezen irányelvnek nem megfelelő, de 2004. július 12. előtt a 79/693/EGK irányelvvel összhangban felcímkézett termékeket a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz a hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.9. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.10. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. december 20-án.a Tanács részérőlaz elnökC. PicquÉ[1] HL C 231., 1996.8.9., 27. o.[2] HL C 279., 1999.10.1., 95. o.[3] HL C 56., 1997.2.24., 20. o.[4] HL L 205., 1979.8.13., 5. o. A legutóbb a 88/593/EGK irányelvvel (HL L 318., 1988.11.25., 44. o.) módosított irányelv.[5] HL L 109., 2000.5.6., 29. o.[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[7] HL L 276., 1990.10.6., 40. o.[8] HL L 40., 1989.2.11., 27. o. A 94/34/EK irányelvvel (HL L 237., 1994.9.10., 1. o.) módosított irányelv.[9] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA TERMÉKEK MEGNEVEZÉSEI, LEÍRÁSAI ÉS MEGHATÁROZÁSOKI. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK- A "dzsem" cukor, pulp és/vagy többfajta gyümölcspüré és víz megfelelően kocsonyás állományú keveréke.A citrusdzsem előállítható egész, csíkozott és/vagy szeletelt gyümölcsből is. Az 1000 g késztermék pulp- és/vagy gyümölcspüré-tartalma nem lehet kevesebb, mint:– 350 g | általános szabályként, |– 250 g | a piros ribiszke, a madárberkenye, a homoktövis, a feketeribiszke, a csipkebogyó és a birsalma esetében, |– 150 g | a gyömbér esetében, |– 160 g | a kasualma esetében, |– 60 g | a passiógyümölcs esetében. |- Az "extradzsem" cukor és egy vagy többféle sűrítetlen gyümölcspulp, valamint víz megfelelően zselés állományú keveréke. A csipkebogyó, a magnélküli málna, a feketeszeder, a fekete ribiszke, az áfonya és a piros ribiszke extradzsem előállítható az adott gyümölcsből készített sűrítetlen püréből is. A citrus extradzsem azonban előállítható egész, csíkozott és/vagy szeletelt gyümölcsből is.A következő gyümölcsök más gyümölccsel keverve extradzsem előállítására nem használhatók: alma, körte, nem magvaváló szilva, sárgadinnye, görögdinnye, szőlő, sütőtök, uborka és paradicsom.Az 1000 g késztermék előállításához felhasznált gyümölcspulp mennyisége nem lehet kevesebb, mint:– 450 g | általános szabályként, |– 350 g | a piros ribiszke, a madárberkenye, a homoktövis, a feketeribiszke, a csipkebogyó és a birsalma esetében, |– 250 g | a gyömbér esetében, |– 230 g | a kasualma esetében, |– 80 g | a passiógyümölcs esetében. |- A "zselé" cukor, egy vagy többféle gyümölcs levének és/vagy vizes kivonatának megfelelően zselés keveréke.Az 1000 g késztermék előállításához felhasznált gyümölcslé és/vagy vizes kivonat mennyisége nem lehet kevesebb, mint a dzsem előállításához előírt mennyiség. Ezeket a mennyiségeket a kivonat készítéséhez felhasznált víz mennyisége nélkül kell számítani.- Az "extrazselé" esetében az 1000 g késztermék előállításához felhasznált gyümölcslé és/vagy vizes kivonat mennyisége nem lehet kevesebb, mint az extradzsem előállításához előírt mennyiség. Ezeket a mennyiségeket a kivonat készítéséhez felhasznált víz mennyisége nélkül kell számítani. A következő gyümölcsök más gyümölccsel keverve extradzsem előállítására nem használhatók: alma, körte, szilva, sárgadinnye, görögdinnye, szőlő, valamint sütőtök, uborka és paradicsom.- A "marmelád" víz, cukor, és a citrusfélékből nyert következő termékek közül egy vagy több megfelelően zselés állományú keveréke: pulp, püré, lé, vizes kivonat és héj.Az 1000 g késztermék előállításához felhasznált citrusfélék mennyisége nem lehet kevesebb 200 grammnál, amelyből legalább 75 grammnak endokarpiumból kell származnia.- A "zselémarmelád" megnevezés akkor használható, ha a termék a kis mennyiségű, finomra szeletelt héj kivételével nem tartalmaz oldhatatlan részeket.- A "cukrozott gesztenyekrém" víz, cukor, és 1000 g késztermék esetében legalább 380 g szelídgesztenye (Castanea sativa) megfelelően zselés állományú keveréke.II. Az I. részben meghatározott termékek refraktométerrel meghatározott oldhatószárazanyag-tartalmának legalább 60 %-osnak kell lennie azon termékek kivételével, amelyekben a cukrot teljes mértékben vagy részben édesítőszerekkel helyettesítik.A 2000/13/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok egyes különleges esetekre tekintettel engedélyezhetik a fenntartott nevek használatát az I. részben meghatározott olyan termékek esetében, amelyek oldhatószárazanyag-tartalma 60 %-nál alacsonyabb.III. Többféle gyümölcsből készült termék esetén az I. részben a különböző gyümölcsfajtákra meghatározott minimális gyümölcstartalmakat a felhasználási százalékarány szerint kell alkalmazni.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAz I. mellékletben meghatározott termékekben a következő kiegészítő összetevők használhatók:- a mézről szóló, 2001. december 20-i 2001/110/EK tanácsi irányelvben [1] meghatározott méz: az összes termékben a cukrok teljes vagy részbeni helyettesítésére,- gyümölcslé: csak a dzsemekben,- citrusgyümölcslé: más gyümölcstípusokból készült termékekben: csak a dzsemben, az extradzsemben, a zselében és az extrazselében,- piros gyümölcsök leve: csak a csipkebogyóból, a szamócából, a málnából, az egresből, a piros ribiszkéből, a szilvából és a rebarbarából készült dzsemben és extradzsemben,- céklalé: csak a szamócából, a málnából, az egresből, a piros ribiszkéből és a szilvából készült dzsemben és zselében,- citrusfélékből nyert illóolajok: csak a marmeládban és a zselémarmeládban,- habzásgátlóként használt étkezési olajok és zsírok: valamennyi termékben,- pektinoldat: valamennyi termékben,- citrushéj: dzsemben, extradzsemben, zselében és extrazselében,- a Pelargonium odoratissimum levele: dzsemben, extradzsemben, zselében és extrazselében, amennyiben azok birsalmából készülnek,- alkohol, bor és likőrbor, csonthéjasok, aromás növények, fűszerek, vanília és vanília-kivonat: valamennyi termékben,- vanillin: valamennyi termékben.[1] HL L 10., 2002.1.12., 47. o.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKEzen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:1. Gyümölcs:- friss, egészséges, ép, valamennyi hasznos összetevőjét tartalmazó, érett gyümölcs a tisztítás, valamint a szennyező anyagok és a feldolgozásra nem alkalmas részek eltávolítása után,- ezen irányelv értelmében a paradicsom, a rebarbara levélnyelének ehető része, a sárgarépa, az édesburgonya, az uborka, a sütőtök, a sárgadinnye és a görögdinnye is gyümölcsnek számít,- a "gyömbér" a növény friss vagy tartósított ehető gyökerét jelenti. A gyömbér lehet szárított vagy szirupban tartósított.2. (Gyümölcs)pulp:A gyümölcs ehető része, esetenként a héj, illetve a bőr, a magok és a hasonló részek nélkül, szeletelve vagy zúzva, de nem szitán áttörve.3. (Gyümölcs)püré:Az egész gyümölcs – esetleg a héj, illetve a bőr, a magok és a hasonló részek nélkül – szitán áttört vagy hasonló művelettel nyert ehető része.4. Vizes (gyümölcs)kivonat:A vizes kivonatnak – a jó gyártási gyakorlat esetén is szükségszerűen fellépő veszteségektől eltekintve – tartalmaznia kell a felhasznált gyümölcs valamennyi vízben oldható összetevőjét.5. CukorAz engedélyezett cukrok a következők:1. a 2001/111/EK irányelvben [1] meghatározott cukor;2. a fruktózszirup;3. a gyümölcsökből kivont cukor;4. a barnacukor.B. A NYERSANYAGOK KEZELÉSE1. Az A. cím 1., 2., 3. és 4. pontjában meghatározott termékek a következő módon kezelhetők:- melegítés, hűtés vagy fagyasztás,- fagyasztva szárítás,- sűrítés, a technológiailag lehetséges mértékben,- az "extra" megjelölésű termékek előállításához használt nyersanyagok kivételével: kén-dioxid (E 220) vagy annak sói (E 221, E 222, E 223, E 224, E 226 és E 227) gyártási segédanyagként hozzáadhatók, feltéve, hogy a 95/2/EK irányelvben meghatározott megengedett legmagasabb kén-dioxid szintet nem lépik túl az I. melléklet I. részében meghatározott termékekben.2. A dzsem előállításához felhasznált sárgabarack és szilva a fagyasztva szárításon kívül más módon is vízteleníthető.3. A citrushéj sós lében is tartósítható.[1] HL L 10., 2002.1.12., 53. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2007/12/EK irányelve ( 2007. február 26. ) a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a penkonazol, a benomil és a karbendazim megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékei tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               27.2.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 59/75

      A BIZOTTSÁG 2007/12/EK IRÁNYELVE

   (2007. február 26.)
   a 90/642/EGK tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a penkonazol, a benomil és a karbendazim megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékei tekintetében történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 91/414/EGK irányelvvel összhangban az egyes növényi kultúrák esetében használandó növényvédő szerek engedélyezése a tagállamok felelőssége. Az engedélyezéseknek az emberi és állati egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelésén kell alapulnia. Az ilyen értékelések során figyelembe veendő elemek között szerepel a szerrel foglalkozók és a vele érintkezők expozíciója, a talajra, a vízi és légi környezetre gyakorolt hatás, valamint a kezelt növényi kultúrákon lévő szermaradványok elfogyasztása révén az emberekre és az állatokra gyakorolt hatás.

               (2)

               A megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékek (MRL-ek) a növények hatékony védelméhez szükséges minimális peszticidmennyiségeket tükrözik, amelyeket olyan módon alkalmaznak, hogy a szermaradvány mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étkezési bevitel szempontjából.

               (3)

               A 90/642/EGK irányelv hatálya alá tartozó peszticidekre vonatkozó megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékeket folyamatosan felül kell vizsgálni, és azok módosíthatók az újabb vagy a megváltozott felhasználások figyelembevétele érdekében. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásokról kapott tájékoztatást, amelyek a penkonazol, a benomil és a karbendazim szermaradvány-határértékei változásához vezetnek majd.

               (4)

               Megtörtént a fogyasztók e peszticidek szermaradványainak élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó terhelésének felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (3).

               (5)

               A benomil és a karbendazim esetében, amelyre vonatkozóan létezik egy akut referenciadózis (ARfD), a fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszertermékek révén történő akut expozíciója felmérésre és értékelésre került a Közösségen belül használt eljárások és gyakorlat szerint, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által kiadott irányelveket. Figyelembe vették a Növényügyi Tudományos Bizottság szakvéleményeit, különösen a peszticidekkel kezelt növények fogyasztóinak védelmére vonatkozó tanácsokat (4) és ajánlásokat. Az étkezésbevitel-értékelés alapján az említett peszticidek megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékeit úgy kell meghatározni, hogy az akut referenciadózist biztosan ne lépjék túl. A többi anyag esetében a rendelkezésre álló információk értékelése azt mutatta, hogy nincs szükség akut referenciadózis megállapítására, és ezért nem szükséges rövid távú értékelés.

               (6)

               A benomilra és a karbendazimra vonatkozó citrusfélék új legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében a kérelmező vállalta, hogy kiegészítő adatokat szolgáltat 2007 decemberéig. A rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a javasolt megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékek (MRL-ek) biztonságosak a fogyasztók számára.

               (7)

               A megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékek az analitikailag kimutatható legkisebb értéken kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, illetve ha azok használata nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő használat a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén szermaradványokat eredményez, és ezt nem támasztják alá a szükséges adatok.

               (8)

               Indokolt ezért ezekre a peszticidekre új megengedett legmagasabb szermaradvány-határértékeket megállapítani.

               (9)

               Ezért a 90/642/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (10)

               Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 90/642/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2007. augusztus 27-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak a rendelkezések szövegét, valamint ezen irányelv és a rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2007. augusztus 28-tól kell alkalmazni.
   (2)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben előírt rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2007. február 26-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2006/92/EK bizottsági irányelvvel (HL L 311., 2006.11.10., 31. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/6/EK bizottsági irányelvvel (HL L 43., 2007.2.15., 13. o.) módosított irányelv.

      (3)  A peszticid-szermaradékok étkezési bevitelét előre jelző irányelvek (felülvizsgált), készítette a GEMS/Élelmiszerprogram együttműködve a Peszticid-szermaradványok Kódexbizottságával, kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (4)  A 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosítására vonatkozó kérdésekről szóló szakvélemény (A Növényügyi Tudományos Bizottság által előadott szakvélemény, 1998. július 14.); A gyümölcsökben és zöldségekben előforduló különféle peszticid-szermaradványokról szóló szakvélemény (a Növényügyi Tudományos Bizottság által előadott szakvélemény, 1998. július 14.). http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      MELLÉKLET
      A 90/642/EGK irányelv II. melléklete A. részében a penkonazolra, a benomilra és a karbendazimra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

                     Peszticid-szermaradvány és legmagasabb megengedett szermaradványszint
                     (mg/kg)

                     Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre a legmagasabb megengedett szermaradványszinteket kell alkalmazni

                     Penkonazol

                     Benomil és karbendazim összesen, karbendazimként kifejezve

               „1.   Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek

                                 i.

                                 CITRUSFÉLÉK

                     0,05 (1)

                     0,5 (2)

                     Grépfrút

                     Citrom

                     Lime

                     Mandarin (beleértve a clementint és más hibrideket)

                     Narancs

                     Pomelo

                     Egyéb

                                 ii.

                                 FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Mandula

                     Brazil dió

                     Kesudió

                     Gesztenye

                     Kókuszdió

                     Mogyoró

                     Makadámiadió

                     Pekándió

                     Piniamag

                     Pisztácia

                     Dió

                     Egyéb

                                 iii.

                                 ALMATERMÉSŰEK

                     0,2

                     0,2

                     Alma

                     Körte

                     Birsalma

                     Egyéb

                                 iv.

                                 CSONTHÉJASOK

                     Kajszibarack

                     0,1

                     0,2

                     Cseresznye

                     0,5

                     Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

                     0,1

                     0,2

                     Szilva

                     0,5

                     Egyéb

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 v.

                                 BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK

                                 a)

                                 Csemege- és borszőlő

                     0,2

                     Csemegeszőlő

                     0,3

                     Borszőlő

                     0,5

                                 b)

                                 Eper (termesztett)

                     0,5

                     0,1 (1)

                                 c)

                                 Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Fekete szeder

                     Hamvas szeder

                     Kaliforniai málna

                     Málna

                     Egyéb

                                 d)

                                 Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

                     0,1 (1)

                     Fekete áfonya

                     Tőzegáfonya

                     Ribizli (piros, fekete és fehér)

                     0,5

                     Pöszméte

                     Egyéb

                     0,05 (1)

                                 e)

                                 Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 vi)

                                 EGYÉB

                     0,05 (1)

                     Avokádó

                     Banán

                     Datolya

                     Füge

                     Kivi

                     Kamkvat

                     Licsiszilva

                     Mangó

                     Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra)

                     Olajbogyó (olajkinyerésre)

                     Papaya

                     0,2

                     Marakuja

                     Ananász

                     Gránátalma

                     Egyéb

                     0,1 (1)

               2.   Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek

                                 i.

                                 GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Cékla

                     Sárgarépa

                     Kasszava

                     Gumós zeller

                     Torma

                     Csicsóka

                     Paszternák

                     Petrezselyemgyökér

                     Retek

                     Saláta bakszakáll

                     Édes burgonya

                     Karórépa

                     Tarlórépa

                     Jamgyökér

                     Egyéb

                                 ii.

                                 HAGYMAFÉLÉK

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Fokhagyma

                     Vöröshagyma

                     Mogyoróhagyma

                     Újhagyma

                     Egyéb

                                 iii.

                                 TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK

                                 a)

                                 Burgonyafélék

                     Paradicsom

                     0,1

                     0,5

                     Paprika

                     0,2

                     Padlizsán

                     0,1

                     0,5

                     Okra

                     2

                     Egyéb

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 b)

                                 Kabakosok – ehető héjúak

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Uborka

                     Apró uborka

                     Cukkini

                     Egyéb

                                 c)

                                 Kabakosok – nem ehető héjúak

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Sárgadinnye

                     Tök

                     Görögdinnye

                     Egyéb

                                 d)

                                 Csemegekukorica

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 iv.

                                 KÁPOSZTAFÉLÉK

                     0,05 (1)

                                 a)

                                 Virágukért termesztett káposztafélék

                     0,1 (1)

                     Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit)

                     Karfiol

                     Egyéb

                                 b)

                                 Fejesedő káposztafélék

                     Kelbimbó

                     0,5

                     Fejeskáposzta

                     Egyéb

                     0,1 (1)

                                 c)

                                 Leveles káposzta

                     0,1 (1)

                     Kínai kel

                     Kel

                     Egyéb

                                 d)

                                 Karalábé

                     0,1 (1)

                                 v.

                                 LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 a)

                                 Salátafélék

                     Zsázsa

                     Galambbegy saláta

                     Fejes saláta

                     Endívia

                     Rukkola

                     Káposztafélék levele és szára

                     Egyéb

                                 b)

                                 Spenótfélék

                     Spenót

                     Répalevél (mangold)

                     Egyéb

                                 c)

                                 Vízitorma

                                 d)

                                 Cikóriasaláta

                                 e)

                                 Fűszernövények

                     Turbolya

                     Metélőhagyma

                     Petrezselyem

                     Zellerlevél

                     Egyéb

                                 vi.

                                 HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)

                     0,05 (1)

                     Bab (hüvelyben)

                     0,2

                     Bab (hüvely nélkül)

                     Borsó (hüvelyben)

                     0,2

                     Borsó (hüvely nélkül)

                     Egyéb

                     0,1 (1)

                                 vii.

                                 SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)

                     0,1 (1)

                     Spárga

                     Kardonna

                     Zeller

                     Édeskömény

                     Articsóka

                     0,2

                     Póréhagyma

                     Rebarbara

                     Egyéb

                     0,05 (1)

                                 viii.

                                 GOMBÁK

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 a)

                                 Termesztett gomba

                                 b)

                                 Vadon termő gombák

                                 3.

                                 Hüvelyesek

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Bab

                     Lencse

                     Borsó

                     Csillagfürt

                     Egyéb

                                 4.

                                 Olajos magvak

                     0,05 (1)

                     Lenmag

                     Földimogyoró

                     Mák

                     Szezámmag

                     Napraforgómag

                     Repcemag

                     Szójabab

                     0,2

                     Mustármag

                     Gyapotmag

                     Kendermag

                     Egyéb

                     0,1 (1)

                                 5.

                                 Burgonya

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Újburgonya

                     Áruburgonya

                                 6.

                                 Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)

                     0,1 (1)

                                 7.

                                 Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port

                     0,5

                     0,1 (1)

         (1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.

         (2)  A legmagasabb megengedett szermaradványszint 2007. december 31-ig ideiglenesen került megállapításra, mivel a kérelmező még nem nyújtotta be az adatokat. Amennyiben az adatokat az említett időpontig nem nyújtják be, a legmagasabb megengedett szermaradványszintet egy irányelv vagy egy rendelet által visszavonják.”


title: A Bizottság (EU) 2015/1480 irányelve (2015. augusztus 28.) a környezeti levegő minőségének vizsgálata keretében alkalmazott referencia-módszereket, adathitelesítést és mintavételi pontok elhelyezkedését meghatározó szabályok tekintetében a 2004/107/EK és a 2008/50/EK irányelv egyes mellékleteinek módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               29.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 226/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1480 IRÁNYELVE
   (2015. augusztus 28.)
   a környezeti levegő minőségének vizsgálata keretében alkalmazott referencia-módszereket, adathitelesítést és mintavételi pontok elhelyezkedését meghatározó szabályok tekintetében a 2004/107/EK és a 2008/50/EK irányelv egyes mellékleteinek módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a környezeti levegőben található arzénről, kadmiumról, higanyról, nikkelről és policiklusos aromás szénhidrogénekről szóló, 2004. december 15-i 2004/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (15) bekezdésére,
   tekintettel a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 219/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) módosított 2004/107/EK irányelv 4. cikkének (15) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot az irányelv IV. és V. mellékletében foglalt egyes rendelkezések módosítására.

               (2)

               A 2004/107/EK irányelv IV. melléklete adatminőségi célkitűzéseket állapít meg, amelyeket a jobb érthetőség érdekében naprakésszé kell tenni.

               (3)

               A 2004/107/EK irányelv V. melléklete többek között a környezeti levegőben található koncentrációk vizsgálatára vonatkozó referencia-módszereket határozza meg, ezeket a vonatkozó szabványok fejlődéséhez hozzá kell igazítani.

               (4)

               A 2008/50/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot az irányelv I., III., VI. és IX. mellékletében foglalt egyes rendelkezések módosítására.

               (5)

               A 2008/50/EK irányelv I. mellékletének C. szakasza a környezeti levegőminőség vizsgálatának minőségbiztosítására vonatkozó követelményeket tartalmazza, amelyeket egyértelműbbé kell tenni és ki kell egészíteni, figyelemmel egyrészt a Bizottság Közös Kutatóközpontja által szervezett minőségbiztosítási programokra, másrészt arra, hogy a mérési eszközök folyamatos pontosságának biztosítását szolgáló minőség-ellenőrzési rendszer tekintetében be kell vezetni a felülvizsgálat követelményét.

               (6)

               A 2008/50/EK irányelv III. mellékletének C. és D. szakasza a mintavételi pontok elhelyezkedésére vonatkozó követelményeket állapítja meg, ezeket az irányelv végrehajtásában nyert tapasztalatok alapján egyértelműbbé kell tenni és ki kell egészíteni.

               (7)

               A 2008/50/EK irányelv VI. mellékletének A. szakasza bizonyos szennyező anyagok koncentrációjának vizsgálatára vonatkozó mérési referencia-módszereket határoz meg, amelyeket az irányelv végrehajtásában nyert tapasztalatok és a por mintavételezésére és mérésére vonatkozó legújabb szabványok fényében ki kell igazítani.

               (8)

               A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának megfelelően (4) a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek.

               (9)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a környezeti levegő minőségével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2004/107/EK irányelv IV. és V. melléklete ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A 2008/50/EK irányelv I., III., VI. és IX. melléklete ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.
   3. cikk
   Ezen irányelv rendelkezéseit a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) rendelkezéseivel összefüggésben kell értelmezni, különösen a megfelelőség-értékelő szervek akkreditációja tekintetében, és az említett rendelethez képest ez az irányelv nem vezet be eltérést vagy kivételt.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2016. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   5. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 28-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 23., 2005.1.26., 3. o.

      (2)  HL L 152., 2008.6.11., 1. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 219/2009/EK rendelete a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Második rész (HL L 87., 2009.3.31., 109. o.).

      (4)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

      I. MELLÉKLET
      A 2004/107/EK irányelv a következőképpen módosul:

                  1.

                  A IV. melléklet I. szakasza a következőképpen módosul:

                              a)

                              a táblázat helyébe a következő lép:

                                          „Benzo(a)pirén

                                          Arzén, kadmium és nikkel

                                          A benzo(a)piréntől eltérő policiklusos aromás szénhidrogének, összes gáznemű higany

                                          Teljes kiülepedés

                                                      —

                                                      Bizonytalanság

                                          helyhez kötött és időszakos mérések

                                          50 %

                                          40 %

                                          50 %

                                          70 %

                                          modellezés

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                                      —

                                                      Minimálisan szükséges adatmennyiség

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                                      —

                                                      Minimális mérési időtartam

                                          helyhez kötött mérések (1)

                                          33 %

                                          50 %

                                          időszakos mérések (1)
                                              (2)

                                          14 %

                                          14 %

                                          14 %

                                          33 %

                              b)

                              a harmadik bekezdésből a következő mondat törlésre kerül:
                              „A huszonnégy órás mintavétel az arzén-, kadmium- és nikkelkoncentráció mérésénél is javasolt.”;

                              c)

                              a harmadik bekezdés után ez a szakasz a következő szöveggel egészül ki:
                              „Az előző bekezdésnek az egyedi mintákra vonatkozó rendelkezései az arzén, a kadmium, a nikkel ás az összes gáznemű higany esetében is alkalmazandók. Megengedett továbbá a PM10 szűrők fémek tekintetében való részmintavételezése utólagos elemzés céljából, amennyiben bizonyítható, hogy a részminta az egészre nézve reprezentatív, és a kimutatási érzékenység így is megfelel a vonatkozó adatminőségi célkitűzéseknek. A PM10 frakció fémtartalma tekintetében a napi mintavétel helyett alkalmazható heti mintavétel, amennyiben ez nem befolyásolja az adatgyűjtés jellemzőit.”

                  2.

                  Az V. melléklet I–IV. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:
                  „I.   A környezeti levegőben található arzén, kadmium és nikkel mintavételére és elemzésére vonatkozó referencia-módszer

                  A környezeti levegőben található arzén, kadmium és nikkel mintavételére vonatkozó referencia-módszert az EN 12341:2014 szabvány határozza meg. A környezeti levegőben található arzén-, kadmium- és nikkel mérésének referencia-módszerét az EN 14902:2005 szabvány »A környezeti levegő minősége. A Pb, a Cd, az As és a Ni mérése szabványos módszerrel a szálló por PM10 frakciójában« határozza meg.
                  Egy tagállam bármely egyéb módszert is alkalmazhat, amennyiben bizonyítani tudja, hogy annak eredményei egyenértékűek az említett módszer eredményeivel.
                  II.   A környezeti levegőben található policiklusos aromás szénhidrogének mintavételére és elemzésére vonatkozó referencia-módszer

                  A környezeti levegőben található policiklusos aromás szénhidrogének mintavételére vonatkozó referencia-módszert az EN 12341:2014 szabvány határozza meg. A környezeti levegőben található benzo(a)pirén mérésének referencia-módszerét az EN 15549:2008 szabvány »Levegőminőség. A benzo[a]pirén koncentrációjának mérése szabványos módszerrel környezeti levegőben« határozza meg. CEN-szabványeljárás hiányában a 4. cikk (8) bekezdésében említett egyéb policiklikus aromás szénhidrogének esetében a tagállamok alkalmazhatnak nemzeti szabvány vagy ISO-szabvány – mint például az ISO 12884 – szerinti módszereket.
                  Egy tagállam bármely egyéb módszert is alkalmazhat, amennyiben bizonyítani tudja, hogy annak eredményei egyenértékűek az említett módszer eredményeivel.
                  III.   A környezeti levegőben található higany mintavételére és elemzésére vonatkozó referencia-módszer

                  A környezeti levegőben található összes gáznemű higany mérésének referencia-módszerét az EN 15852:2010 szabvány »A környezeti levegő minősége. Az összes gáz-halmazállapotú higany meghatározása szabványos módszerrel« határozza meg.
                  Egy tagállam bármely egyéb módszert is alkalmazhat, amennyiben bizonyítani tudja, hogy annak eredményei egyenértékűek az említett módszer eredményeivel.
                  IV.   Az arzén-, a kadmium-, a higany-, a nikkel- és a policiklikus aromás szénhidrogének kiülepedésének mintavételére és elemzésére vonatkozó referencia-módszer

                  Az arzén, a kadmium és a nikkel kiülepedésének meghatározására vonatkozó referencia-módszert az EN 15841:2009 szabvány »A környezeti levegő minősége. Az arzén, a kadmium, az ólom és a nikkel meghatározása szabványos módszerrel légköri eredetű ülepedésekben« határozza meg.
                  A környezeti levegőben található higany kiülepedésének meghatározására vonatkozó referencia-módszert az EN 15853:2010 szabvány »A környezeti levegő minősége. A kiülepedett higany meghatározása szabványos módszerrel« határozza meg.
                  A benzo(a)pirén és a 4. cikk (8) bekezdésében említett egyéb policiklikus aromás szénhidrogének kiülepedésének meghatározására szolgáló referencia-módszert az EN 15980:2011 szabvány »Levegőminőség. A kiülepedett benzo(a) antracén, benzo(b)fluorantén, benzo(j)fluorantén, benzo(k)fluorantén, benzo(a)pirén, dibenz(a,h)antracén és indeno(1,2,3-cd)pirén meghatározása« ismerteti”.

         (1)  Egy évre elosztva annak érdekében, hogy a különböző időjárási viszonyok és emberi tevékenységek vonatkozásában reprezentatív legyen.

         (2)  Az időszakos mérés csökkentett rendszerességgel elvégzett mérés, amely a többi adatminőségi követelménynek megfelel.”;

      II. MELLÉKLET
      A 2008/50/EK irányelv a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az I. melléklet C. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:
                  „C.   A környezeti levegőminőség vizsgálatának minőségbiztosítása: Adathitelesítés

                              1.

                              A mérések pontosságának és az A. szakaszban meghatározott adatminőségi célkitűzéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a 3. cikk alapján kijelölt megfelelő illetékes hatóságok és szervek biztosítják, hogy:

                                          i.

                                          a környezeti levegő minőségének a 6. és 9. cikk szerinti vizsgálatával kapcsolatosan végzett valamennyi mérés visszakövethető legyen a vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumokra vonatkozó harmonizált szabvány követelményeinek megfelelően,

                                          ii.

                                          a hálózatokat és egyedi mérőállomásokat működtető intézmények rendelkezzenek kidolgozott minőségbiztosítási és minőségellenőrzési rendszerrel, amelyek rendszeres karbantartást írnak elő a mérési eszközök folyamatos pontosságának biztosítása érdekében. A minőségbiztosítási rendszert a megfelelő nemzeti referencialaboratóriumnak szükség szerint, de legalább ötévente felül kell vizsgálnia,

                                          iii.

                                          az adatgyűjtési és jelentéstételi folyamatokra vonatkozóan minőségbiztosítási/minőségellenőrzési eljárás került kialakításra, és hogy az erre a feladatra kijelölt intézmények aktívan részt vegyenek az ehhez kapcsolódó, az Unió egész területére kiterjedő minőségbiztosítási programokban,

                                          iv.

                                          hogy a nemzeti referencialaboratóriumot a 3. cikk értelmében kijelölt megfelelő illetékes hatóság vagy szerv nevezze ki, és az rendelkezzen akkreditációval a VI. mellékletben említett referencia-módszerek tekintetében legalább azon szennyező anyagok vizsgálatára, amelyek koncentrációja meghaladja az alsó vizsgálati küszöbértéket, méghozzá a vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumokra vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közölt hivatkozás szerinti, az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK rendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelő harmonizált szabványnak megfelelően. E laboratóriumok felelősek a Bizottság Közös Kutatóközpontja által szervezendő, az Unió egész területére kiterjedő minőségbiztosítási programoknak az egyes tagállamok területén történő koordinálásáért, valamint nemzeti szinten a referencia-módszerek megfelelő használatának koordinálásáért és a referencia-módszerektől eltérő eljárások egyenértékűségének kimutatásáért. A nemzeti szintű összehasonlítást szervező nemzeti referencialaboratóriumoknak rendelkezniük kell a jártassági vizsgálatokra vonatkozó harmonizált szabvány szerinti akkreditációval is,

                                          v.

                                          hogy a nemzeti referencialaboratóriumok legalább háromévente részt vegyenek a Bizottság Közös Kutatóközpontja által szervezett, az Unió egész területére kiterjedő minőségbiztosítási programokban. Amennyiben e részvétel eredményei kedvezőtlenek, a nemzeti referencialaboratóriumnak a következő összehasonlító gyakorlat során be kell mutatnia megfelelő orvosló intézkedéseket, és ezekről jelentést kell benyújtania a Közös Kutatóközponthoz,

                                          vi.

                                          hogy a nemzeti referencialaboratóriumok támogassák a Bizottság által felállított nemzeti referencialaboratóriumok európai hálózatának munkáját.

                              2.

                              A 27. cikk szerint jelentett adatokat hitelesnek kell tekinteni az ideiglenesként megjelöltek kivételével.”.

                  2.

                  A III. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              a C. szakasz a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          az (1) bekezdés első és második francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „—

                                                      a mintavételi szonda bemeneti nyílása körüli légáramlásnak zavartalannak kell lennie (vagyis általában legalább 270°-os szögben, illetve épület vonalában lévő mintavételi pont esetében legalább 180°-os szögben szabad) úgy, hogy a nyílás közelében a légáramlást semmilyen tényező ne akadályozza (általában az épületektől, erkélyektől, fáktól és egyéb akadályoktól néhány méterre, illetve ha a mintavételi pont az épület vonalában méri a levegőminőséget, a legközelebb lévő épülettől legalább 0,5 méterre helyezkedjen el),

                                                      —

                                                      a mintavételi pont bemeneti nyílását általában a földfelszíntől számított 1,5 m-es (légzési magasság) és 4 m-es magasság között kell elhelyezni. A magasabb ponton való elhelyezés is helyénvaló lehet, ha az állomás nagyobb területre vonatkozóan reprezentatív, és az eltérést teljes körűen dokumentálják,”;

                                          ii.

                                          az (1) bekezdés ötödik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „—

                                                      a közlekedési helyszíneken lévő mintavevő szondákat valamennyi szennyező anyag tekintetében a főbb forgalmi csomópontok szélétől legalább 25 méterre, de a járdaszegélytől legfeljebb 10 méterre kell elhelyezni. Ebben az értelemben fő forgalmi csomópontnak az olyan kereszteződést kell tekinteni, ahol a forgalom folyamatossága megszakad, és az út más szakaszaihoz képest megváltozik a kibocsátások jellege (megállás, elindulás).”;

                                          iii.

                                          a szakasz a következő bekezdéssel egészül ki:
                                          „Az ebben a szakaszban rögzített követelményektől való minden eltérést teljes körűen dokumentálni kell a D. szakaszban leírt eljárásokkal.”;

                              b)

                              a D. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
                              „D.   A helyszín kiválasztásának dokumentálása és felülvizsgálata

                              A levegőminőség vizsgálatáért felelős illetékes hatóságok minden zóna és minden agglomeráció tekintetében teljes körűen dokumentálják a helyszínek kiválasztási eljárását, és nyilvántartást vezetnek a hálózat kialakítását támogató és a megfigyelési helyszínek kiválasztására vonatkozó adatokról. A dokumentáció között szerepelniük kell az egyes megfigyelési pontok környezetéről készült iránytűvel tájolt fényképeknek és részletes térképeknek. Amennyiben egy zónában vagy agglomerációban kiegészítő módszereket alkalmaznak, a dokumentáció között szerepelnie kell e módszerek ismertetésének, valamint be kell mutatnia, hogyan teljesülnek a 7. cikk (3) bekezdésnek követelményei. A dokumentációt szükség szerint kell aktualizálni, és legalább ötévente felül kell vizsgálni abból a szempontból, hogy a kiválasztási kritériumok, a hálózat kialakítása és a megfigyelési helyszínek továbbra is megfelelőek és optimálisak-e. Az ilyen dokumentációt a Bizottság kérésére három hónapon belül be kell mutatni.”

                  3.

                  A VI. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              az A. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
                              „A.   A kén-dioxid, a nitrogén-dioxid és a nitrogén-oxidok, a szálló por (PM10 és PM2,5), az ólom, a benzol, a szén-monoxid és az ózon koncentrációjának vizsgálatára vonatkozó referencia-módszerek

                              1.   A kén-dioxid mérésének referencia-módszere

                              A kén-dioxid mérésének referencia-módszerét az EN 14212:2012 szabvány »Környezeti levegő. A kén-dioxid koncentrációjának mérése szabványos ultraibolya-fluoreszcenciás módszerrel« határozza meg.
                              2.   A nitrogén-dioxid és a nitrogén-oxidok mérésének referencia-módszere

                              A nitrogén-dioxid és a nitrogén-oxidok mérésének referencia-módszerét az EN 14211:2012 szabvány »Környezeti levegő. A nitrogén-dioxid és a nitrogén-monoxid koncentrációjának mérése szabványos kemilumineszcenciás módszerrel« határozza meg.
                              3.   Az ólom mintavételének és mérésének referencia-módszere – változatlan.

                              4.   A PM10 mintavételének és mérésének referencia-módszere

                              A PM10 mintavételének és mérésének referencia-módszerét az EN EN12341:2014 szabvány »Környezeti levegő. A szálló por PM10 vagy PM2,5 tömegkoncentrációjának meghatározása szabványos gravimetriás mérési módszerrel« határozza meg.
                              5.   A PM2,5 mintavételének és mérésének referencia-módszere

                              A PM2,5 mintavételének és mérésének referencia-módszerét az EN EN12341:2014 szabvány »Környezeti levegő. A szálló por PM10 vagy PM2,5 tömegkoncentrációjának meghatározása szabványos gravimetriás mérési módszerrel« határozza meg.
                              6.   A benzol mintavételének és mérésének referencia-módszere – változatlan.

                              7.   A szén-monoxid mérésének referencia-módszere

                              A szén-monoxid mérésének referencia-módszerét az EN 14626:2012 szabvány »Környezeti levegő. A szén-monoxid koncentrációjának mérése szabványos nem diszperzív, infravörös spektrometriás módszerrel« határozza meg.
                              8.   Az ózon mérésének referencia-módszere

                              Az ózon mérésének referencia-módszerét az EN 14625:2012 szabvány »Környezeti levegő. Az ózon koncentrációjának mérése szabványos ultraibolya-fotometriás módszerrel határozza meg.«;”

                              b)

                              a D. szakaszt el kell hagyni;

                              c)

                              az E. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
                              „Egy adott berendezésnek az A. szakaszban felsorolt referencia-módszerek teljesítménybeli követelményeinek való megfelelése demonstrálása során a 3. cikk értelmében kijelölt illetékes hatóságok és szervek elfogadják a más tagállamokban kibocsátott vizsgálati jelentéseket, amennyiben azokat a vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumokra vonatkozó megfelelő harmonizált szabvány szerint akkreditált laboratórium bocsátotta ki.
                              A részletes vizsgálati jelentéseket és a vizsgálatok eredményeit más illetékes hatóságok vagy azok által kijelölt szervek számára elérhetővé kell tenni. A vizsgálati jelentéseknek be kell mutatniuk, hogy a berendezés megfelel valamennyi teljesítménybeli követelménynek, olyan esetben is, amikor egy tagállamban olyan speciális környezeti és helyi feltételek uralkodnak, amelyek eltérnek azoktól, amelyek mellett a berendezést másik tagállamban már vizsgálták és típusjóváhagyását megadták.”.

                  4.

                  A IX. melléklet A. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:
                  „A.   Az ózonkoncentráció helyhez kötött mérésére szolgáló mintavételi pontok minimális száma

                  A célértékek, a hosszú távú célkitűzések, valamint a tájékoztatási és riasztási küszöbértékek betartásának vizsgálata céljából végzett, helyhez kötött folyamatos mérésekre szolgáló mintavételi pontok minimális száma abban az esetben, ha az ilyen mérések az információ egyedüli forrásai.

                              Népesség (× 1 000)

                              Agglomeráció (1)

                              Egyéb zónák (1)

                              Vidéki háttér

                              < 250

                              1

                              átlagos sűrűség az ország minden zónájában 1 állomás/50 000 km2
                                  (2)

                              < 500

                              1

                              2

                              < 1 000

                              2

                              2

                              < 1 500

                              3

                              3

                              < 2 000

                              3

                              4

                              < 2 750

                              4

                              5

                              < 3 750

                              5

                              6

                              > 3 750

                              2 millió lakosonként további 1 mérőállomás

                              2 millió lakosonként további 1 mérőállomás

         (1)  Legalább egy mérőállomás azokon a területeken, ahol a lakosság ózonexpozíciója várhatóan a legmagasabb. Az agglomerációkban a mérőállomások legalább 50 %-át elővárosi területeken kell elhelyezni.

         (2)  A változatos domborzatú területeken 25 000 km2-ként egy mérőállomás elhelyezése javasolt.”.


title: A Bizottság (EU) 2017/774 irányelve (2017. május 3.) a játékokban található vegyi anyagokra vonatkozó egyedi határértékek elfogadása céljából a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete C. függelékének a fenol tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               4.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 115/47

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/774 IRÁNYELVE
   (2017. május 3.)
   a játékokban található vegyi anyagokra vonatkozó egyedi határértékek elfogadása céljából a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete C. függelékének a fenol tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Annak érdekében, hogy a gyermekek számára magas szintű védelem legyen biztosítható a játékokban használt vegyi anyagok okozta kockázatokkal szemben, a 2009/48/EK irányelv követelményeket határoz meg többek között az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében rákkeltőnek, mutagénnek vagy reprodukciós toxicitásúnak minősülő vegyi anyagok (CMR-anyagok), valamint az allergén illatanyagok és bizonyos elemek tekintetében. A 2009/48/EK irányelv továbbá felhatalmazza a Bizottságot, hogy annak érdekében, hogy kellő mértékű védelmet lehessen biztosítani azon játékok esetében, amelyek használatakor a gyermekek különösen ki vannak téve a veszélyes anyagok hatásának, egyedi határértékeket állapítson meg a 36 hónaposnál fiatalabb gyermekek általi használatra szánt játékok és a szájba vehető játékok tekintetében. Elfogadásukat követően e határértékek bekerülnek a 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének C. függelékébe.

               (2)

               Számos vegyi anyag esetében megállapításra került, hogy a jelenleg érvényes határértékek a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem elég magasak, illetve egyes esetekben nincsenek is határértékek. Ezen anyagok tekintetében tehát az élelmiszerekre vonatkozó csomagolási követelményeket, valamint a játékok és az élelmiszerrel érintkező anyagok közötti különbségeket figyelembe véve egyedi határértékeket kell megállapítani.

               (3)

               A Bizottság létrehozta a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoportot, amelynek feladata, hogy a játékok biztonságával kapcsolatos jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések előkészítése során tanácsokkal lássa el az Európai Bizottságot. A szakértői csoport vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoportjának feladata az, hogy a játékokban felhasználható vegyi anyagok tekintetében adjon tanácsot a Bizottságnak.

               (4)

               A fenolt (CAS-szám: 108-95-2) fenolgyantákban monomerként alkalmazzák játékokhoz használt, gyantával összeragasztott faanyag (3) előállítása során. A polimerekben lévő fenolos antioxidánsok bomlása nyomán további fenolmennyiség kerülhet a játékokba (4). Megállapításra került, hogy a fenol a levegőbe juthat játékkonzolokból (5), a gyermekeknek szánt, hat megvizsgált sátor, illetve alagút közül egyből (6), csomagolófóliákból (7), tesztelték továbbá vízi játékokban és egyéb felfújható játékokban (8), és megállapították, hogy a polivinil-kloridban (PVC) (9) is megtalálható. A fenol továbbá alkalmazható tartósítószerként folyékony, vízalapú játékokban (például szappanbuborék-fújókban), folyékony, vízalapú festékekben (például filctollakban) (10).

               (5)

               A fenollal kapcsolatos határozatainak meghozatalakor a vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport az EN 71-9:2005+A1:2007, az EN 71-10:2005 és az EN 71-11:2005 európai szabványt vette alapul. A szóban forgó szabványok a játékokat alkotó anyagokban található fenolra utalnak (EN 71-9:2005+A1:2007), konkrét módszereket kínálnak a mintavételezésre (EN 71-10:2005) és a mérésre (EN 71-11:2005). Az EN 71-11:2005 megismétli és részletezi a játékokat alkotó anyagokban található fenolra vonatkozóan az EN 71-9:2005+A1:2007 szabványban meghatározott határértéket, amely a fenol monomerként való használatakor 15 mg/l (kioldódási határérték), a folyékony anyagot tartalmazó játékokban tartósítószerként való használatakor pedig 10 mg/kg (tartalomra vonatkozó határérték).

               (6)

               A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport figyelembe vette az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságának (EKKTB) azon ajánlását is, hogy a fenol tekintetében a jelenlegi európai szabványban 15 mg/l-ben meghatározott kioldódási határérték legalább 2-es tényezővel kerüljön csökkentésre, hogy így biztosítható legyen a kellően biztonságosnak minősülő 100-as kitettségi határ (11).

               (7)

               A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport ezenkívül az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) keretében működő, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokkal, enzimekkel, aromaanyagokkal és technológiai segédanyagokkal foglakozó testület (CEF) véleményét is figyelembe vette, amely a fenol tolerálható napi bevitelét napi 1,5 mg/testsúlykilogrammról napi 0,5 mg/testsúlykilogrammra csökkentette (12).

               (8)

               A fenol az 1272/2008/EK rendelet alapján a 2. kategóriájú mutagén anyagok közé tartozik. A 2009/48/EK irányelv II. melléklete III. részének 5. pontja értelmében a 2. kategóriájú mutagén anyagokat – így a fenolt is – fel lehet használni játékokban, feltéve, hogy koncentrációjuk nem haladja meg az ezeket az anyagokat tartalmazó keverékek osztályozásánál megállapított releváns koncentráció szintjét, azaz az 1 %-ot, ami 10 000 mg/kg-nak felel meg (tartalomra vonatkozó határérték). A 2009/48/EK irányelvben jelenleg nem szerepel a fenolra vonatkozó kioldódási határérték.

               (9)

               A fentiekre való tekintettel a vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport 2014. március 26-i és 2015. február 18-i ülésein azt javasolta, hogy a játékokban előforduló fenol mennyisége tekintetében határérték kerüljön bevezetésre, ami a fenol polimer anyagokban való használatakor legyen 5 mg/kg (kioldódási határérték), tartósítószerként való használatakor pedig 10 mg/kg (tartalomra vonatkozó határérték), szem előtt tartva, hogy a 10 mg/kg (tartalomra vonatkozó határérték) már lényegében felhasználási tilalmat jelent. A vizsgálatokat az EN 71-10:2005 és az EN 71-11:2005 európai szabvánnyal összhangban kell végezni.

               (10)

               Noha az élelmiszerrel érintkező egyes anyagokban monomerként felhasznált fenol tekintetében létezik általános kioldódási határérték, az e határérték megállapításakor alapul vett alapfeltételezések különböznek a játékokban monomerként felhasznált fenol kioldódási határértékének meghatározásakor alkalmazottaktól. Az élelmiszerrel érintkező anyagok esetében nincs szabályozva a tartósítószerként használt fenol mennyisége.

               (11)

               A fentiekre való tekintettel a 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függelékét módosítani kell, és abba fel kell venni a játékokban felhasznált fenol kioldódási határértékét és tartalomra vonatkozó határértékét.

               (12)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az 2009/48/EK irányelv 47. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függeléke a következő bejegyzéssel egészül ki:

                  Anyag

                  CAS-szám

                  Határérték

                  „Fenol

                  108-95-2

                  5 mg/l (kioldódási határérték) polimer anyagokban az EN 71-10:2005 és az EN 71-11:2005 szabványban meghatározott módszereknek megfelelően
                  10 mg/kg (tartalomra vonatkozó határérték) tartósítószerként az EN 71-10:2005 és az EN 71-11:2005 szabványban meghatározott módszereknek megfelelően”

   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2018. november 4-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok 2018. november 4-től alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 3-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

      (3)  E. Edmonds (2013): Occurrence of Phenol and Formaldehyde in Toys. Az európai játékgyártókat képviselő Toy Industries of Europe által megrendelt tanulmány, 4. o.

      (4)  Lásd a 3. lábjegyzetet, valamint az 5. és 8. oldalt.

      (5)  Dán Környezetvédelmi Ügynökség (EPA) (2003): Survey of chemical substances in consumer products Survey, 32. szám – 2003. Emission and evaluation of chemical substances from selected electrical and electronic products, 47. o. http://eng.mst.dk/media/mst/69115/32.pdf

      (6)  Dán Környezetvédelmi Ügynökség (EPA) (2004): Mapping of Chemical Substances in Consumer Products, 46. szám, 2004. Release of chemical substances from tents and tunnels for children. http://eng.mst.dk/media/mst/69127/46.pdf

      (7)  Bundesinstitut für Risikobewertung (2009): Limit values for phenol in food-contact articles and toys are to be updated. 038/2009. számú vélemény, 2009. augusztus 18. http://www.bfr.bund.de/cm/349/limit_values_for_phenol_in_food_contact_articles_and_toys_are_to_be_updated.pdf

      (8)  Voedsel en Waren Autoriteit (2004): Market Surveillances on Toy Safety. ND04o063/01. számú jelentés. https://www.nvwa.nl/binaries/nvwa/documenten/communicatie/inspectieresultaten/consument/2016m/market-surveillances-on-toy-safety/ND04o063-01_speelgoed.pdf

      (9)  Suortti T (1990): Determination of phenol in poly(vinyl chloride). Journal of Chromatography, 1990. május 16.; 507:417-20. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2380304

      (10)  CEN TC 52 (2002): Final report of the work of CEN/TC 52/WG 9 – Risk assessment. BC/CEN/97/29.1.1. számú szerződés, 2002. augusztus, 85. o.

      (11)  Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságának (EKKTB) véleménye: CEN's response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys (2007. május 29-én elfogadott vélemény), 8. és 9. o.

      (12)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA): Scientific Opinion on the toxicological evaluation of phenol, EFSA Journal 2013;11(4):3189, 44. o. http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3189.htm