title: A Bizottság 2009/155/EK irányelve ( 2009. november 30.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a metazaklór hatóanyag tisztaságának szükséges mértéke tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               1.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/72

      A BIZOTTSÁG 2009/155/EK IRÁNYELVE

   (2009. november 30.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a metazaklór hatóanyag tisztaságának szükséges mértéke tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Egy felülvizsgálatot követően, amelyben az Egyesült Királyság töltötte be a referens tagállam szerepét, a 2008/116/EK bizottsági irányelv (2) előírta a metazaklór felvételét a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok közé. E hatóanyag tekintetében a 2008/116/EK irányelv a toluol formájában jelen lévő gyártási szennyeződés maximális szintjét 0,01 %-ban állapította meg. Ez a szint a referens által benyújtott specifikáción alapult.

               (2)

               A referens most a 91/414/EK irányelv módosítását kéri, amely az említett maximális szintet 0,05 %-ra emelné. Kérése alátámasztására benyújtotta a szükséges információkat. 2009. február 2-án a referens tagállam az értékelő jelentés tervezetéhez kiegészítést (3) nyújtott be, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a 0,05 %-os maximális szint nem okoz további kockázatot azokon a kockázatokon túl, amelyeket a Bizottság vizsgálati jelentésében már figyelembe vett.

               (3)

               A metazaklórban gyártási szennyeződésként jelen lévő toluol maximális szintjét ezért 0,05 %-ra kell emelni.

               (4)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Mivel ezt az irányelvet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 2008/116/EK irányelvet, minél gyorsabban hatályba kellene lépnie.

               (6)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének 223. sorában (metazaklór) a 4. oszlopban (tisztaság) szereplő „0,01 %” helyébe „0,05 %” lép.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. január 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. február 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 337., 2008.12.16., 86. o.

      (3)  2. kiegészítés az Egyesült Királyság által a 91/414/EGK irányelv 8. cikke (1) bekezdése alapján az Európai Bizottságnak benyújtott jelentése C. melléklete 4. szakaszához és határozati javaslatához, 2009. január.


title: A Bizottság 2009/37/EK irányelve ( 2009. április 23. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórmekvát, a rézvegyületek, a propaquizafop, a quizalofop-P, a teflubenzuron és a zéta-cipermetrin hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               24.4.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 104/23

      A BIZOTTSÁG 2009/37/EK IRÁNYELVE

   (2009. április 23.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórmekvát, a rézvegyületek, a propaquizafop, a quizalofop-P, a teflubenzuron és a zéta-cipermetrin hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a klórmekvátot, a rézvegyületeket, a propaquizafopot, a quizalofop-P-t, a teflubenzuront és a zéta-cipermetrint is.

               (2)

               E hatóanyagok esetében a bejelentők által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 451/2000/EK és az 1490/2002/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek az 1490/2002/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kötelesek a tárgyban értékelő jelentést és ajánlást benyújtani az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA). A klórmekvát és a teflubenzuron esetében a referens tagállam az Egyesült Királyság volt, amely 2007. április 27-én, illetve 2007. augusztus 6-án minden vonatkozó információt benyújtott. A rézvegyületek esetében a referens tagállam Franciaország volt, amely 2007. június 7-én minden vonatkozó információt benyújtott. A propaquizafop esetében a referens tagállam Olaszország volt, amely 2005. szeptember 22-én minden vonatkozó információt benyújtott. A quizalofop-P esetében a referens tagállam Finnország volt, amely 2007. február 1-jén (quizalofop-P-etil változat), illetve 2007. május 2-jén (quizalofop-P-tefuril változat) minden vonatkozó információt benyújtott. A zéta-cipermetrin esetében a referens tagállam Belgium volt, amely 2006. július 10-én minden vonatkozó információt benyújtott.

               (3)

               A tagállamok és az EFSA szakmai vizsgálatnak vetették alá az értékelő jelentéseket, melyeket a klórmekvát és a teflubenzuron esetében 2008. szeptember 29-én, a rézvegyületek és a zéta-cipermetrin esetében 2008. szeptember 30-án, a propaquizafop és a quizalofop-P esetében pedig 2008. november 26-án nyújtottak be a Bizottsághoz az EFSA tudományos jelentései (4) formájában. A tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálták a jelentéseket, majd a klórmekvátról, a rézvegyületekről, a propaquizafopról, a quizalofop-P-ről, a teflubenzuronról, illetve a zéta-cipermetrinről szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2009. január 23-án véglegesítették.

               (4)

               A különböző vizsgálatok szerint a klórmekvátot, a rézvegyületeket, a propaquizafopot, a quizalofop-P-t, a teflubenzuront és a zéta-cipermetrint tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában – és különösen a vizsgált és a Bizottság vizsgálati jelentéseiben részletesen ismertetett felhasználási célokat illetően – megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezései szerint valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

               (5)

               Ettől függetlenül indokolt további információkat beszerezni egyes konkrét kérdésekről. A 91/414/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért a klórmekvát esetében fel kell kérni a bejelentőt, hogy szolgáltasson további adatokat az anyag sorsáról és viselkedéséről (20 °C-on végzendő adszorpciós vizsgálatok, a talajvízben, a felszíni vizekben és az üledékben kialakuló koncentrációkra vonatkozó előrejelzések újraszámolása), az anyag állati termékekben és vízben történő kimutatására szolgáló módszerekről, valamint a madarakra, az emlősökre és a vízi szervezetekre jelentett kockázatokról. Továbbá a rézvegyületek esetében fel kell kérni a bejelentőt, hogy szolgáltasson további adatokat a belélegzés kockázatáról, valamint a nem célszervezetekre, a talajra és a vízre vonatkozó kockázatfelmérésről. Továbbá a propaquizafop esetében indokolt felkérni a bejelentőt, hogy szolgáltasson adatokat az Ro 41-5259 szennyező anyagról, valamint a vízi szervezetekre és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázatról. Emellett a quizalofop-P esetében indokolt felkérni a bejelentőt, hogy szolgáltasson adatokat a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázatról. Végül a zéta-cipermetrin esetében indokolt felkérni a bejelentőt, hogy szolgáltasson további adatokat az anyag sorsáról és viselkedéséről (aerob bomlás a talajban), valamint a madarakra (hosszú távú kockázat), a vízi szervezetekre és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázatról.

               (6)

               Ami a rézvegyületeket illeti, a réz a természetben is előforduló esszenciális mikroelem. A réz felhalmozódik a talajban, továbbá a talajban található réz mennyiségét nemcsak a növényvédő termékek használata befolyásolja, hanem az állattenyésztés és a trágyázás is. Ezért azokon a veszélyeztetett területeken, ahol a talaj rézzel való szennyezettsége aggodalomra ad okot, a tagállamoknak megfigyelő programokat kell indítaniuk annak érdekében, hogy szükség szerint korlátozásokat – például maximálisan alkalmazható dózisokat – vezessenek be.

               (7)

               A 91/414/EGK irányelv 5. cikkének (4) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét illetően korlátozásokat lehet kikötni. A rézvegyületek esetében a kockázatfelmérés ökotoxikológiai aggályokat vetett fel, ezért szükséges a jegyzéken szereplés időtartamára vonatkozó korlátozás, hogy a tagállamok rövidebb idő elteltével vizsgálhassák felül a már forgalomban lévő, rezet tartalmazó növényvédő szereket. Emellett jelenleg folyik a rézvegyületek értékelése a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK (5) európai parlamenti és tanácsi irányelv és a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK (6) európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében. Mint a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő összes többi anyag esetében, a rézvegyületek helyzetét is felül lehet vizsgálni az említett irányelv 5. cikkének (5) bekezdése értelmében az esetleg felmerülő új adatok fényében.

               (8)

               Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő határidőt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből fakadó új kötelezettségek teljesítésére.

               (9)

               A 91/414/EGK irányelvben előírt, egy adott hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvételéből fakadó kötelezettségek fenntartása mellett indokolt a felvétel után hat hónapot hagyni arra, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a klórmekvátot, a rézvegyületeket, a propaquizafopot, a quizalofop-P-t, a teflubenzuront és a zéta-cipermetrint tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, és ezáltal biztosíthassák a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek teljesülését. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelvnek megfelelően szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük, vagy vissza kell vonniuk az érvényes engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására és értékelésére.

               (10)

               A 3600/92/EGK bizottsági rendelet keretében értékelt és a 91/414/EGK (7) irányelv I. mellékletébe korábban felvett hatóanyagokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy nehézségeket okozhat annak értelmezése, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjait milyen kötelezettségek terhelik az adatokhoz való hozzáférés tekintetében. A további nehézségek elkerülése végett szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér az említett irányelv II. mellékletében leírt követelmények szerint összeállított dossziéhoz. E pontosítás ugyanakkor az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (11)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. május 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. június 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban 2010. május 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klórmekvát, a rézvegyület, a propaquizafop, a quizalofop-P, a teflubenzuron és a zéta-cipermetrin hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek meglévő engedélyeit.
   Az említett időpontig különösen arról kell meggyőződniük, hogy az említett irányelv I. mellékletének a klórmekvátra, a rézvegyületekre, a propaquizafopra, a quizalofop-P-re, a teflubenzuronra, illetve a zéta-cipermetrinre vonatkozó feltételei teljesülnek-e, az e hatóanyagokra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely klórmekvátot, rézvegyületeket, propaquizafopot, quizalofop-P-t, teflubenzuront vagy zéta-cipermetrint tartalmaz egyedüli hatóanyagként vagy olyan hatóanyagok egyikeként, amelyek legkésőbb 2009. november 30-ig felvételre kerülnek a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található jegyzékbe, a tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban, az irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, és az irányelv I. mellékletében a klórmekvát, a rézvegyületek, a propaquizafop, a quizalofop-P, a teflubenzuron, illetve a zéta-cipermetrin bejegyzése B. részének figyelembevételével újból elvégzik a növényvédő szer értékelését. Az értékelés alapján meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   Ezt követően a tagállamok:

               a)

               ha a növényvédő szerben a klórmekvát, a rézvegyületek, a propaquizafop, a quizalofop-P, a teflubenzuron vagy a zéta-cipermetrin az egyedüli hatóanyag, akkor legkésőbb 2014. május 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               a klórmekvátot, a rézvegyületeket, a propaquizafopot, a quizalofop-P-t, a teflubenzuront és a zéta-cipermetrint több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2014. május 31-ig, vagy a módosításra vagy visszavonásra abban (azokban) a szóban forgó irányelvben vagy irányelvekben megállapított időpontok közül a későbbi határidőig, amely(ek) az érintett anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvette(felvették).

         4. cikk
   Ez az irányelv 2009. december 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. április 23-án.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

      (3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

      (4)  Az EFSA 179. tudományos jelentése (2008). A klórmekvát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (véglegesítve: 2008. szeptember 29-én).
   Az EFSA 187. tudományos jelentése (2008). A rézvegyület hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (véglegesítve: 2008. szeptember 30-án).
   Az EFSA 204. tudományos jelentése (2008). A propaquizafop hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (véglegesítve: 2008. november 26-án).
   Az EFSA 205. tudományos jelentése (2008). A quizalofop-P hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (véglegesítve: 2008. november 26-án).
   Az EFSA 184. tudományos jelentése (2008). A teflubenzuron hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (véglegesítve: 2008. szeptember 29-én).
   Az EFSA 196. tudományos jelentése (2008). A zéta-cipermetrin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felmérésének szakmai vizsgálatából levont következtetések (véglegesítve: 2008. szeptember 30-án).

      (5)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (6)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

      (7)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név, azonosítószám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A felvétel lejárata

                     Különös rendelkezések

                     „281

                     Klórmekvát
                     CAS-szám: 7003-89-6 (klórmekvát)
                     CAS-szám: 999-81-5 (klórmekvát-klorid)
                     CIPAC-szám: 143 (klórmekvát)
                     CIPAC-szám: 143.302 (klórmekvát-klorid)

                        2-klór-etil-trimetil-ammónium (klórmekvát)

                        2-klór-etil-trimetil-ammónium-klorid (klórmekvát-klorid)

                     ≥ 636 g/kg
                     Szennyező anyagok:

                                 1,2-diklór-etán: max. 0,1 g/kg (a száraz klórmekvát-klorid tartalomhoz viszonyítva).

                                 Klór-etén (vinil-klorid): max. 0,0005 g/kg (a száraz klórmekvát-klorid tartalomhoz viszonyítva).

                     2009. december 1.

                     2019. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag növényi növekedésszabályozóként történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a klórmekvátot tartalmazó növényvédő szerek rozson és tritikálén kívüli felhasználását, tekintettel a fogyasztók terhelésére, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük arról, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a klórmekvátról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók biztonsága. Gondoskodnak arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő személyi védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a madarak és az emlősök védelme.

                           Az engedély feltételei között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.
                     Az érintett tagállamok további adatok szolgáltatását írják elő az anyag sorsáról és viselkedéséről (20 °C-on végzendő adszorpciós vizsgálatok, a talajvízben, a felszíni vizekben és az üledékben kialakuló koncentrációkra vonatkozó előrejelzések újraszámolása), az anyag állati termékekben és vízben történő kimutatására szolgáló módszerekről, valamint a madarakra, az emlősökre és a vízi szervezetekre jelentett kockázatokról. Biztosítják, hogy a bejelentő, aki kérelmezte a klórmekvát felvételét ebbe a mellékletbe, ezeket az adatokat legkésőbb 2011. november 30-ig eljutassa a Bizottsághoz.

                     282

                     Rézvegyületek:

                     2009. december 1.

                     2016. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag baktériumölő és gombaölő szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a rezet tartalmazó növényvédő szerek üvegházi paradicsomon kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük arról, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a rézvegyületekről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a kereskedelmi forgalomba hozatalra gyártott technikai anyag specifikációját meg kell erősíteni, és megfelelő analitikai adatokkal kell alátámasztani. A vizsgálathoz használt, a toxicitási dossziékban szereplő anyagot össze kell hasonlítani a technikai anyag e specifikációjával, és annak alapján ellenőrizni kell,

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonsága. Gondoskodnak arról, hogy adott esetben a felhasználás feltételei között szerepeljen megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a víz és a nem célszervezetek védelme. Az ismert kockázatok tekintetében adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseket (például védősávok használata) kell alkalmazni,

                                 —

                                 az alkalmazott hatóanyag mennyisége. Gondoskodnak arról, hogy az alkalmazás gyakoriságát és számát tekintve az engedélyezett mennyiség a kívánt hatás eléréséhez minimálisan szükséges mennyiség legyen.

                           Az érintett tagállamok az alábbiak további kezeléséhez szükséges információk benyújtását írják elő:

                                 —

                                 a belélegzés kockázata,

                                 —

                                 a nem célszervezetekre, valamint a talajra és a vízre vonatkozó kockázatfelmérés.

                           Biztosítják, hogy a bejelentő, aki kérelmezte a rézvegyületek felvételét ebbe a mellékletbe, ezeket az adatokat legkésőbb 2011. november 30-ig eljutassa a Bizottsághoz.
                     Azokon a veszélyeztetett területeken, ahol a talaj rézzel való szennyezettsége aggodalomra ad okot, a tagállamoknak megfigyelő programokat kell indítaniuk annak érdekében, hogy szükség szerint korlátozásokat – például maximálisan alkalmazható dózisokat – vezessenek be.

                     réz-hidroxid
                     CAS-szám: 20427-59-2
                     CIPAC-szám: 44.305

                        Réz(II)-hidroxid

                     ≥ 573 g/kg

                     réz-oxiklorid
                     CAS-szám: 1332-65-6 or 1332-40-7
                     CIPAC-szám: 44.602

                        Diréz(II)-klorid-trihidroxid

                     ≥ 550 g/kg

                     Réz-oxid
                     CAS-szám: 1317-39-1
                     CIPAC-szám: 44.603

                        Réz-oxid

                     ≥ 820 g/kg

                     Bordeaux-i keverék
                     CAS-szám: 8011-63-0
                     CIPAC-szám: 44.604

                        Nem besorolt

                     ≥ 245 g/kg

                     Hárombázisú réz-szulfát
                     CAS-szám: 12527-76-3
                     CIPAC-szám: 44.306

                        Nem besorolt

                     ≥ 490 g/kg
                     A következő szennyező anyagoknak toxikológiai jelentősége van, ezért nem haladhatják meg az alábbi szinteket:

                                 Ólom: max. 0,0005 g/kg a réztartalomhoz viszonyítva.

                                 Kadmium: max. 0,0001 g/kg a réztartalomhoz viszonyítva.

                                 Arzén: max. 0,0001 g/kg a réztartalomhoz viszonyítva.

                     283

                     Propaquizafop
                     CAS-szám: 111479-05-1
                     CIPAC-szám: 173

                        2-izopropilidén-amino-oxietil (R)-2-[4-(6-klór-kinoxalin-2-il-oxi)feniloxi]-propionát

                     ≥ 920 g/kg
                     Toluol: maximális tartalom 5 g/kg

                     2009. december 1.

                     2019. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a propaquizafopról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a kereskedelmi forgalomba hozatalra gyártott technikai anyag specifikációját meg kell erősíteni, és megfelelő analitikai adatokkal kell alátámasztani. A vizsgálathoz használt, a toxicitási dossziékban szereplő anyagot össze kell hasonlítani a technikai anyag e specifikációjával, és annak alapján ellenőrizni kell,

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók biztonsága. Gondoskodnak arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő személyi védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a vízi szervezetek és a nem célzott növények védelme. Gondoskodnak továbbá arról, hogy az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések (például védősáv alkalmazása),

                                 —

                                 a nem célzott ízeltlábúak védelme. Gondoskodnak továbbá arról, hogy az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések.

                           Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a bejelentő eljuttassa a Bizottsághoz a következő információkat:

                                 —

                                 további adatok az Ro 41-5259 szennyezőanyagról,

                                 —

                                 a vízi szervezetekre és a nem célzott ízeltlábúakra vonatkozó kockázatfelmérés folytatásához szükséges adatok.

                           Biztosítják, hogy a bejelentő ezeket az adatokat legkésőbb 2011. november 30-ig eljutassa a Bizottsághoz.

                     284

                     Quizalofop-P:

                     2009. december 1.

                     2019. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a quizalofop-P-ről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a kereskedelmi forgalomba hozatalra gyártott technikai anyag specifikációját meg kell erősíteni, és megfelelő analitikai adatokkal kell alátámasztani. A vizsgálathoz használt, a toxicitási dossziékban szereplő anyagot össze kell hasonlítani a technikai anyag e specifikációjával, és annak alapján ellenőrizni kell,

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonsága. Gondoskodnak arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a nem célzott növények védelme. Gondoskodnak továbbá arról, hogy az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések (például védősáv alkalmazása).

                           Az engedély feltételei között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.
                     Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a bejelentő további információkat juttasson el a Bizottsághoz a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázatról.
                     Biztosítják, hogy a bejelentő ezeket az adatokat legkésőbb 2011. november 30-ig eljutassa a Bizottsághoz.

                     Quizalofop-P-etil
                     CAS-szám: 100646-51-3
                     CIPAC-szám: 641.202

                        etil-(R)-2-[4-(6-klór-kinoxalin-2-il-oxi)fenoxi]-propionát

                     ≥ 950 g/kg

                     Quizalofop-P-tefuril
                     CAS-szám: 119738-06-6
                     CIPAC-szám: 641.226

                        (RS)-Tetrahidro-furfuril-(R)-2-[4-(6-klór-kinoxalin-2-il-oxi)fenoxi]-propionát

                     ≥ 795 g/kg

                     285

                     Teflubenzuron
                     CAS-szám: 83121-18-0
                     CIPAC-szám: 450

                     1-(3,5-diklór-2,4-difluor-fenil)-3-(2,6-difluor-benzoil)-karbamid

                     ≥ 970 g/kg

                     2009. december 1.

                     2019. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag üvegházi rovarölő szerként (mesterséges hordozón vagy zárt hidroponikus rendszerekben) történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a teflubenzuront tartalmazó növényvédő szerek üvegházi paradicsomon kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük arról, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a teflubenzuronról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonsága. Gondoskodnak arról, hogy adott esetben a felhasználás feltételei között szerepeljen megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a vízi szervezetek védelme. Üvegházban történő felhasználás esetén minimálisra kell csökkenteni az üvegházból kijutó szermennyiséget, amely semmi esetre sem érheti el jelentős mennyiségben a közelben található víztesteket,

                                 —

                                 a méhek védelme, melyek üvegházba történő bejutását meg kell akadályozni,

                                 —

                                 az üvegházba szándékosan betelepített beporzó méhcsaládok védelme,

                                 —

                                 a kondenzvíz, a szivárgóvíz és a hordozó biztonságos elhelyezése annak érdekében, hogy ki lehessen zárni a nem célszervezetekre jelentett kockázatokat, valamint a felszíni vizek és a talajvíz szennyezését.

                           Az engedély feltételei között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.

                     286

                     Zéta-cipermetrin
                     CAS-szám: 52315-07-8
                     CIPAC-szám: 733

                     Az alábbi sztereoizomerek keveréke (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát, ahol az (S);(1RS,3RS) izomerpárnak az (S);(1RS,3SR) izomerpárhoz viszonyított aránya a 45-55 : 55-45 tartományba esik

                     ≥ 850 g/kg
                     Szennyező anyagok:

                                 toluol: max. 2 g/kg

                                 kátrány: max. 12,5 g/kg

                     2009. december 1.

                     2019. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag rovarölő szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a zéta-cipermetrint tartalmazó növényvédő szerek gabonákon kívüli felhasználását, különös tekintettel a fogyasztók mPB-aldehid-terhelésére (feldolgozás során kialakuló bomlástermék), különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük arról, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a zéta-cipermetrinről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók biztonsága. Gondoskodnak arról, hogy adott esetben a felhasználás feltételei között szerepeljen megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a madarak, a vízi szervezetek, a méhek, a nem célzott ízeltlábúak és a nem célzott, talajlakó makroorganizmusok védelme.

                           Az engedély feltételei között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.
                     Az érintett tagállamok további adatok szolgáltatását írják elő az anyag sorsáról és viselkedéséről (aerob bomlás a talajban), valamint a madarakra, a vízi szervezetekre és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett hosszú távú kockázatról. Biztosítják, hogy a bejelentő, aki kérelmezte a zéta-cipermetrin felvételét ebbe a mellékletbe, ezeket az adatokat legkésőbb 2011. november 30-ig eljutassa a Bizottsághoz.”

         (1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Bizottság irányelve (1982. április 13.) a takarmánynövény-vetőmagok és az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK és 69/208/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek, valamint a 78/386/EGK és 78/388/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31982L0287

Hivatalos Lap L 131 , 13/05/1982 o. 0024 - 0026 spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 25 o. 0016  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 25 o. 0016  finn különkiadás fejezet 3 kötet 15 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 15 o. 0003

		A Bizottság irányelve(1982. április 13.)a takarmánynövény-vetőmagok és az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK és 69/208/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek, valamint a 78/386/EGK és 78/388/EGK irányelv módosításáról(82/287/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 81/126/EGK irányelvvel [1] módosított, a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 21a. cikkére,tekintettel a legutóbb a 81/126/EGK irányelvvel módosított, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 1969. június 30-i 69/208/EGK tanácsi irányelvre [3] és különösen annak 20a. cikkére,mivel a műszaki és tudományos ismeretek fejlődésének fényében a 66/401/EGK és 69/208/EGK irányelvek I. és II. mellékleteit az alábbiakban részletezett okok miatt módosítani szükséges;mivel módosítani kell azokat a feltételeket, amelyeknek a növénynek és a vetőmagnak meg kell felelniük, beleértve a fajtatisztasági szabványokat, hogy azok összhangba kerüljenek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a nemzetközi kereskedelmi forgalomra szánt vetőmagra megállapított fajtaminősítési rendszerekkel; mivel a legutóbb a 81/126/EGK irányelvvel módosított, a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 66/401/EGK irányelv [4] mellékleteinek módosításáról szóló, 1978. április 18-i 78/386/EGK bizottsági irányelv 2. cikkének második francia bekezdésében, valamint a legutóbb a 81/126/EGK irányelvvel módosított, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 69/208/EGK irányelv [5] mellékleteinek módosításáról szóló, 1978. április 18-i 78/388/EGK bizottsági irányelv 2. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében megállapított bevezetési határidőket ennek megfelelően a jelenlegi helyzethez kell igazítani;mivel a jelenlegi helyzetben nem volt lehetséges előírni a minimális fajtatisztasági szabványokra vonatkozó feltételeknek a Közösségen belüli összehangolását, amely szabványoknak a napraforgó hibridek esetében a növényeknek, illetve a vetőmagnak meg kell felelniük; mivel mindazonáltal az összehangolás érdekében meg kell próbálni 1983. július 1. előtt meghatározni ezeket a szabványokat;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 66/401/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:1. A 4. bekezdés második és harmadik mondatában a "Pisum sativum" szavak után a "Vicia faba" szavakkal egészül ki.2. A 4. bekezdés második és harmadik mondatában a "Raphanus sativus spp. oleifera" szavakat el kell hagyni.2. cikkA 66/401/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:1. Az I. rész 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:"A vetőmagnak megfelelő fajtaazonossággal és fajtatisztasággal kell rendelkeznie.Különösen az alábbiakban felsorolt fajok vetőmagjainak kell megfelelniük az alábbi szabványoknak, illetve egyéb feltételeknek. A minimális fajtatisztaság:- Poa spp., apomiktikus uniklonális fajták: 98 %,- Pisum sativum, Vicia faba, Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea conv. acephala:- minősített vetőmag, első generációs: 99 %,- minősített vetőmag, második és azt követő generációk: 98 %.A minimális fajtatisztaságot elsősorban az I. mellékletben megállapított feltételekkel összhangban elvégzett szántóföldi vizsgálatokkal kell ellenőrizni."2. A II. rész 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:"A Pisum sativum, Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea conv. acephala, Vicia faba, valamint a Poa spp. apomiktikus uniklonális fajtái vetőmagjának meg kell felelniük az alábbi szabványoknak, illetve egyéb feltételeknek:A minimális fajtatisztaság 99,7 %.A minimális fajtatisztaságot elsősorban az I. mellékletben megállapított feltételekkel összhangban elvégzett szántóföldi vizsgálatokkal kell ellenőrizni."3. cikkA 69/208/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:"A növénynek megfelelő fajtaazonossággal és fajtatisztasággal kell rendelkeznie.Különösen a Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carum carvi és Gossypium sp. növényeinek kell megfelelniük az alábbi szabványoknak:Az egyértelműen felismerhetően az illető növényfajhoz tartozó nem fajtaazonos növények száma nem haladhatja meg az alábbi értékeket:- egy darab 30 m2 elit vetőmag termesztésekor,- egy darab 10 m2 minősített vetőmag termesztésekor."4. cikkA 69/208/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:Az I. rész 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:"A vetőmagnak megfelelő fajtaazonossággal és fajtatisztasággal kell rendelkeznie. Különösen az alábbiakban felsorolt vetőmagoknak kell megfelelniük az alábbi szabványoknak, illetve egyéb feltételeknek:Faj és kategória | Minimális fajtatisztaság (%) |1 | 2 |Arachis hypogaea:–elit vetőmag | 99,7 |–minősített vetőmag | 99,5 |Brassica napus spp. oliefera, nem takarmányozásra szánt fajták, Brassica rapa, nem takarmányozásra szánt fajták–elit vetőmag | 99,9 |–minősített vetőmag | 99,7 |Brassica napus ssp. oleifera, takarmányozásra szánt fajták, Brassica rapa, takarmányozásra szánt fajták, Helianthus annuus, nem hibrid fajták vagy hibrid komponensek, Sinapis alba:–elit vetőmag | 99,7 |–minősített vetőmag, első generációs | 99 |–minősített vetőmag, második és azt követő generációk | 98 |Linum usitatissimum:–elit vetőmag | 99,7 |–minősített vetőmag, első generációs | 98 |–minősített vetőmag, második és harmadik generációs | 97,5 |Papaver somniferum:–elit vetőmag | 99 |–minősített vetőmag | 98 |Glycine max:–elit vetőmag | 97 |–minősített vetőmag | 95 |A minimális fajtatisztaságot elsősorban az I. mellékletben megállapított feltételekkel összhangban elvégzett szántóföldi vizsgálatokkal kell ellenőrizni."5. cikkA 78/386/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében az "1982. január 1-jén" dátum helyébe az "egy későbbi szakaszban meghatározandó időpontban" szöveg lép.6. cikkA 78/388/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében az "1982. január 1-jén" szöveg helyébe az "egy későbbi szakaszban meghatározandó időpontban" szöveg lép.7. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy:- az 5. és 6. cikk rendelkezéseinek 1982. január 1-jétől kezdődő hatállyal,- a Poa spp. tekintetében a 2. cikk rendelkezéseinek 1983. január 1-jétől kezdődő hatállyal,- ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek legkésőbb 1983. január 1-jéig megfeleljenek.(2) A tagállamok biztosítják, hogy a vetőmagokra nem vonatkoznak az (1) bekezdés harmadik francia bekezdésének megfelelően az ennek az irányelvnek eltérő időpontokban történő bevezetéséből eredő forgalmazási korlátozások.8. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1982. április 13-án.a Bizottság részérőlPoul Dalsagera Bizottság tagja[1] HL L 67., 1981.3.12., 36. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.[3] HL L 169., 1969.7.10., 3. o.[4] HL L 113., 1978.4.25., 1. o.[5] HL L 113., 1978.4.25., 20. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/20/EK irányelve ( 2009. április 23.) a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               28.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 131/128

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/20/EK IRÁNYELVE

   (2009. április 23.)
   a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),
   mivel:

               (1)

               A közösségi tengeri szállítási politika egyik eleme a kereskedelmi hajózás minőségének javítása, rábírva a gazdasági szereplőket arra, hogy felelősségteljesebben járjanak el.

               (2)

               A hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alapján már sor került visszatartó erejű intézkedések elfogadására.

               (3)

               A tagállamok 2008. október 9-én nyilatkozatot fogadtak el, amelyben egyhangúlag elismerték annak fontosságát, hogy valamennyi tagállam alkalmazza a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, 1976. évi egyezmény 1996. évi jegyzőkönyvét.

               (4)

               A biztosítással való rendelkezés kötelezettsége a károsultak jobb védelmét teszi lehetővé. Hozzájárul továbbá a követelményeket nem teljesítő hajók kitiltásához és lehetővé teszi a gazdasági szereplők közötti verseny visszaállítását. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet A.898(21) számú határozatában felkérte továbbá az államokat, hogy a hajótulajdonosokat ösztönözzék arra, hogy megfelelő biztosítással rendelkezzenek.

               (5)

               Ezen irányelv rendelkezéseinek be nem tartását ki kell küszöbölni. Már a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) rendelkezik a hajók fedélzeten tartandó bizonyítványok hiánya esetén történő visszatartásáról. Helyénvaló azonban lehetőséget teremteni a biztosításról szóló igazolással a fedélzeten nem rendelkező hajók kiutasítására. A kiutasítás módozatainak lehetővé kell tenniük a helyzet ésszerű határidőn belüli orvoslását.

               (6)

               Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a megfelelő tengerhajózási politikai intézkedések bevezetését és végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért léptékük és hatásuk miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez az irányelv meghatározza a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításával kapcsolatos kötelezettségeinek egyes szempontjaira alkalmazandó szabályokat.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   Ezt az irányelvet a 300 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókra kell alkalmazni.
   (2)   Ezen irányelv nem alkalmazandó a hadihajókra, a haditengerészeti kisegítő hajókra és a tagállamok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett egyéb, nem kereskedelmi jellegű közszolgálati célra használt hajókra.
   (3)   Ez az irányelv nem érinti az érintett tagállamokban hatályban lévő és a mellékletben felsorolt eszközök által létrehozott rendszereket.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

               a)

               „hajótulajdonos”: tengerjáró hajó hajólajstrom szerinti tulajdonosa, vagy a hajó üzemeltetéséért felelős bármely egyéb, például a hajót személyzet nélkül bérlő személy;

               b)

               „biztosítás”: önrészes vagy önrész nélküli biztosítás, amely magában foglalja például a kölcsönös biztosító (P&I) klubok nemzetközi csoportjának tagjai által jelenleg kínált felelősségbiztosítás-típust, továbbá más hatékony biztosítási formákat (ideértve az igazolt önbiztosítást is), és a hasonló fedezeti feltételeket nyújtó pénzügyi biztosítékokat;

               c)

               az „1996. évi egyezmény”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított 1976. évi egyezmény egységes szerkezetbe foglalt szövege.

         4. cikk
   A tengeri biztosítási kárigényekre vonatkozó biztosítás
   (1)   Minden tagállam megköveteli, hogy a lobogója alatt hajózó hajók tulajdonosai e hajókra biztosítással rendelkezzenek.
   (2)   Minden tagállam megköveteli, hogy a saját lobogójától eltérő lobogó alatt hajózó hajók tulajdonosai érvényes biztosítással rendelkezzenek, amikor e hajók belépnek a tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe. Ez nem zárja ki, hogy a tagállamok – a nemzetközi joggal összhangban – megköveteljék a felségvizeiken tartózkodó ilyen hajóktól az ennek a követelménynek való megfelelést.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett biztosítás az 1996. évi egyezmény szerinti korlátozásnak megfelelő tengeri biztosítási kárigényekre terjed ki. A biztosítás hajónkénti és káreseményenkénti összege egyenlő az 1996. évi egyezményben a felelősségkorlátozás tekintetében megállapított vonatkozó legnagyobb összeggel.
   5. cikk
   Ellenőrzés, megfelelés, a kikötőből való kiutasítás és a kikötőbe való belépés megtagadása
   (1)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a joghatósága alá tartozó kikötőben tartózkodó hajónak a 2009/16/EK irányelvvel összhangban történő ellenőrzése során ellenőrizzék azt is, hogy a 6. cikkben említett igazolás a fedélzeten található-e.
   (2)   Amennyiben a 6. cikkben említett igazolás nincs a fedélzeten, a biztonsági kérdéseket érintő esetekben a hajók visszatartását elrendelő 2009/16/EK irányelv sérelme nélkül az illetékes hatóság a hajóra vonatkozóan kiutasítási végzést bocsáthat ki, amelyről a Bizottságot, a többi tagállamot és az érintett lobogó szerinti államot is köteles értesíteni. Az ilyen kiutasítási végzés kibocsátásának eredményeképpen minden tagállam megtagadja e hajótól a kikötőibe való belépést mindaddig, amíg a hajótulajdonos a 6. cikkben említett igazolásról értesítést nem küld.
   6. cikk
   A biztosításról szóló igazolás
   (1)   A 4. cikkben említett biztosítás meglétét a biztosítás nyújtója által kibocsátott egy vagy több igazolással kell bizonyítani, és az igazolást a hajó fedélzetén kell tartani.
   (2)   A biztosító által kiállított igazolásoknak a következő információkat kell tartalmazniuk:

               a)

               a hajó neve, IMO -száma és a lajstromozási kikötő;

               b)

               a hajótulajdonos neve és gazdasági tevékenységének székhelye;

               c)

               a biztosítás típusa és időtartama;

               d)

               a biztosító neve és gazdasági tevékenységének székhelye, illetve adott esetben a biztosítás létesítésének helye.

         (3)   Ha az igazolásokon használt nyelv nem angol, francia vagy spanyol, akkor a szövegnek tartalmaznia kell a fenti nyelvek egyikére történő fordítást is.
   7. cikk
   Szankciók
   A 4. cikk (1) bekezdése alkalmazásában a tagállamok szankciórendszert alakítanak ki az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti jogszabályaik megsértésének esetére, és meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy e szankciókat alkalmazzák. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
   8. cikk
   Jelentés
   A Bizottság ezen irányelv alkalmazásáról háromévenként, és első alkalommal 2015. január 1-je előtt jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.
   9. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2012. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   10. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   11. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2009. április 23-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. NEČAS

      (1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

      (2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

      (3)  Az Európai Parlament 2007. március 29-i véleménye (HL C 27. E, 2008.1.31., 166. o.), a Tanács 2008. december 9-i közös álláspontja (HL C 330. E, 2008.12.30., 7. o.) és az Európai Parlament 2009. március 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (4)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

      (5)  Lásd e Hivatalos Lap 57. oldalát.

      MELLÉKLET

                  —

                  Az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény.

                  —

                  A veszélyes és mérgező anyagok tengeri szállításával okozott károkkal kapcsolatos felelősségről és a károk megtérítéséről szóló 1996. évi nemzetközi egyezmény (HNS-egyezmény).

                  —

                  A bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 2001. évi nemzetközi egyezmény („bunkerolaj-egyezmény”).

                  —

                  A hajóroncsok eltávolításáról szóló, 2007. évi nairobi nemzetközi egyezmény (a hajóroncsok eltávolításáról szóló egyezmény).

                  —

                  Az Európai Parlament és a Tanács a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, 2009. április 23-i 392/2009/EK rendelete.


title: A Bizottság 2010/2/EU irányelve ( 2010. január 27.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórmekvát hatóanyag felhasználásának kiterjesztésére vonatkozó módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               28.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 24/11

         A BIZOTTSÁG 2010/2/EU IRÁNYELVE
   (2010. január 27.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórmekvát hatóanyag felhasználásának kiterjesztésére vonatkozó módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/37/EK bizottsági irányelv (2) felvette a klórmekvátot mint hatóanyagot a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

               (2)

               A klórmekvát felvételére irányuló kérelem benyújtásakor a hatóanyag bejelentője, a CCC munkacsoport növényi növekedésszabályozóként való felhasználásról szóló adatokat bocsátott rendelkezésre, amelyek alátámasztották azt az általános következtetést, hogy a klórmekvát-tartalmú növényvédő szerek várhatóan meg fognak felelni a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott biztonsági követelményeknek. A klórmekvátot azonban azzal a különleges rendelkezéssel vették fel az említett irányelv I. mellékletébe, hogy a tagállamok csak gabonafélék esetében való használatát engedélyezhetik.

               (3)

               Az említett használaton felül Belgium és Svédország most kérelmezi a különleges rendelkezések módosítását, hogy a klórmekvát használható legyen dísznövények, illetve fűvetőmagok esetében is. A tagállamok 2009. október 29-én és november 4-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy következtetésük szerint a felhasználás kért kiterjesztése nem jelent további kockázatokat azokon túl, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a klórmekvátra vonatkozó különleges rendelkezésekben és az anyagról készített bizottsági felülvizsgálati jelentésben már figyelembe vettek. A kiterjesztés ugyanis emberi fogyasztásra nem alkalmas terményekre vonatkozik, és így élelmiszerekben nem marad vissza klórmekvát. Ezenkívül a 91/414/EGK irányelv I. mellékletének különleges rendelkezéseiben meghatározott alkalmazási paraméterek változatlanok maradnak.

               (4)

               Ezért indokolt a klórmekvátra vonatkozó különleges rendelkezések módosítása.

               (5)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. május 28-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. május 29-től kell alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. január 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 104., 2009.4.24., 23. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének 281. sora helyébe a következő szöveg lép:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név, Azonosító számok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     Felvétel lejárata

                     Különleges rendelkezések

                     „281

                     klórmekvát
                     CAS-szám: 7003-89-6 (klórmekvát)
                     CAS-szám: 999-81-5 (klórmekvát-klorid)
                     CIPAC-szám: 143 (klórmekvát)
                     CIPAC-szám: 143.302 (klórmekvát-klorid)

                        2-klór-etil-trimetil-ammónium (klórmekvát)

                        2-klór-etil-trimetil-ammónium-klorid

                        (klórmekvát-klorid)

                     ≥ 636 g/kg
                     Szennyeződések
                     1,2-diklór-etán: max. 0,1 g/kg (a száraz klórmekvát-klorid-tartalomhoz viszonyítva)
                     Klór-etén (vinil-klorid): max. 0,0005 g/kg (a száraz klórmekvát-klorid-tartalomhoz viszonyítva)

                     2009. december 1.

                     2019. november 30.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag növényi növekedésszabályozóként gabonaféléken és emberi fogyasztásra nem alkalmas terményeken történő felhasználása engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a klórmekvátot tartalmazó növényvédő szerek rozson és tritikálén kívüli felhasználását, tekintettel a fogyasztók terhelésére, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük arról, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a klórmekvátról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2009. január 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó vizsgálatban a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk:

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő személyi védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a madarak és az emlősök védelmére.

                           Az engedély feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                     Az érintett tagállamok további adatok szolgáltatását írják elő az anyag sorsáról és viselkedéséről (20 °C-on végzendő adszorpciós vizsgálatok, a talajvízben, a felszíni vizekben és az üledékben kialakuló koncentrációkra vonatkozó előrejelzések újraszámolása), az anyag állati termékekben és vízben történő kimutatására szolgáló módszerekről, valamint a madarakra, az emlősökre és a vízi szervezetekre jelentett kockázatokról. Biztosítják, hogy a bejelentő, aki kérelmezte a klórmekvát felvételét ebbe a mellékletbe, ezeket az adatokat legkésőbb 2011. november 30-ig eljutassa a Bizottsághoz.”

         (1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Bizottság 2003/57/EK irányelve (2003. június 17.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0057

Hivatalos Lap L 151 , 19/06/2003 o. 0038 - 0041

		A Bizottság 2003/57/EK irányelve(2003. június 17.)a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [1], és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,mivel:(1) A 2001/102/EK irányelvvel [2] módosított, a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról és termékekről szóló 1999/29/EK tanácsi irányelv [3] meghatározza a dioxinok számos takarmány-alapanyagban és összetett takarmányban megengedhető legnagyobb szintjeit.(2) A 2002/32/EK irányelv 2003. augusztus 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezi az 1999/29/EK irányelvet és annak helyébe lép.(3) A közegészség és az állatok egészségének védelme érdekében alapvető fontosságú, hogy az 1999/29/EK irányelvben megállapított legnagyobb megengedhető dioxinszintek 2003. augusztus 1. után is hatályban maradjanak. A 2002/32/EK irányelvet ezért módosítani kell, hogy tartalmazza az 1999/29/EK irányelvben meghatározott legnagyobb megengedhető dioxinszinteket.(4) Az egyértelműség kedvéért célszerű meghatározni, hogy a legutóbb a 2001/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [4] módosított, a takarmány-alapanyagok forgalmáról és felhasználásáról szóló, 1996. április 29-i 96/25/EK tanácsi irányelv [5] melléklete szerinti takarmány-alapanyagok mely ásványi anyagokra vonatkoznak.(5) A jobb érthetőség kedvéért a dioxinokra vonatkozó szabályokat egységes szövegbe kell foglalni. Ennek következtében indokolt módosítani a 2002/32/EK irányelvet, hogy mellékletként kiegészüljön a 739/2000/EK rendelettel [6] módosított, a "kötőanyagok, csomósodásgátlók és koagulálószerek" csoportjába tartozó takarmány-adalékanyagok engedélyezési feltételeiről szóló, 1999. november 17-i 2439/1999/EK bizottsági rendelet [7] rendelkezéseivel, amely ideiglenes legnagyobb megengedhető tartalmi értékeket állapít meg a kötőanyagként, csomósodásgátlóként és koagulálószerként való felhasználás céljából engedélyezett kaolinittartalmú agyagokra és más takarmány-adalékanyagokra vonatkozóan. Mivel a dioxinok jelenlétét illetően a kalciumszulfát-dihidrát, a vermikulit, a nátrolit-fonolit, a szintetikus kalciumaluminátok és az üledékes eredetű klinoptilolit tekintetében nem vagy nem elegendő vizsgálati adat áll rendelkezésre, amely a dioxinszennyeződés hiányát bizonyítaná, vagy hogy a szennyeződés mértéke a kimutathatósági határérték alatt marad, az állati és az emberi egészség védelme érdekében indokolt a kaolinittartalmú agyagokra vonatkozó legnagyobb megengedhető dioxintartalom mellett ezen adalékanyagok tekintetében is megállapítani a legnagyobb megengedhető dioxintartalmat. A 2439/1999/EK rendeletet ezért hatályon kívül lehet helyezni.(6) Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2002/32/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) Az ezen irányelvhez mellékletként csatolt táblázatba foglalt termékjegyzék c) és j) bejegyzését érintő rendelkezések kivételével a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. július 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 2003. augusztus 1-jétől alkalmazzák.Az ezen irányelvhez csatolt táblázatban foglalt termékjegyzék c) és j) bejegyzését érintő rendelkezések tekintetében a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2004. február 29-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 2004. március 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkA "kötőanyagok, csomósodásgátlók és koagulálószerek" csoportjába tartozó takarmány-adalékanyagok engedélyezési feltételeiről szóló, 1999. november 17-i 2439/1999/EK bizottsági rendelet 2004. március 1-jétől hatályát veszti.4. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. június 17-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 140., 2002.5.30., 10. o.[2] HL L 6., 2002.1.10., 45. o.[3] HL L 115., 1999.5.4., 32. o.[4] HL L 234., 2001.9.1., 55. o.[5] HL L 125., 1996.5.23., 35. o.[6] HL L 87., 2000.4.8., 14. o.[7] HL L 297., 1999.11.18., 8. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 2002/32/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:a) a táblázat 27. pontja helyébe a következő szöveg lép:"Nemkívánatos anyag | Takarmányozásra szánt termék | Legnagyobb tartalom 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan |(1) | (2) | (3) |27.Dioxin (a poliklórozott dibenzo-paradioxionok (PCDD-k) és a poliklórozott dibenzo-furánok (PCDF-ek) összege az Egészségügyi Világszervezet (WHO) toxicitási egyenértékében kifejezve, WHO-TEF-ek (toxicitási egyenérték-tényezők, 1997) alkalmazásával) | a)Valamennyi növényi eredetű takarmány-alapanyag, a növényi olajokat és a melléktermékeket is beleértve | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |b)A takarmány-alapanyagok forgalmáról és felhasználásáról szóló, 1996. április 29-i 96/25/EK tanácsi irányelv melléklete szerinti ásványi anyagok | 1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |c)A 70/524/EGK tanácsi irányelv alapján engedélyezett "kötőanyagok, csomósodásgátlók és koagulálószerek" csoportjába tartozó kaolinittartalmú agyag, kalciumszulfát-dihidrát, vermikulit, nátrolit-fonolit, szintetikus kalcium-aluminátok és üledékes eredetű klinoptilolit | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |d)Állati zsiradék, a tejzsírt és a tojászsírt is beleértve | 2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |e)Egyéb szárazföldi állatokból származó termékek, a tejet és a tejtermékeket, valamint a tojást és a tojástermékeket is beleértve | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |f)Halolaj | 6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |g)Hal, egyéb vízi állatok, valamint az azokból származó termékek és melléktermékek, kivéve a halolajat és a 20 %-ot meghaladó zsírtartalmú hidrolizált halfehérje-készítményeket | 1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |h)Összetett takarmányok, kivéve a prémes állatoknak és a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledeleket, valamint a haleledeleket | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |i)Haleledelek, kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelek | 2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6) |j)20 %-ot meghaladó zsírtartalmú hidrolizált halfehérje-készítmények | 2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5), (6)" |b) az I. melléklet végén az (5) lábjegyzetet el kell hagyni, és a melléklet a következő lábjegyzetekkel egészül ki:"(5) Koncentrációs felső határértékek; a koncentrációs felső határérték kiszámításakor azt kell feltételezni, hogy a különböző rokonvegyületek kimutathatósági határ alá eső összes értéke a kimutathatósági határértékkel egyenlő.(6) Ezeket a legnagyobb határértékeket a dioxinok és dioxinszerű PCB-k jelenlétére vonatkozó új adatok ismeretében felül kell vizsgálni először 2004. december 31. előtt, különösen azzal a céllal, hogy a dioxinszerű PCB-kre is kiterjedjenek a megállapítandó tűréshatárok, majd további felülvizsgálatot kell végezni 2006. december 31. előtt a legnagyobb megengedhető tartalom jelentős mértékű csökkentése érdekében.(7) A prémes állatoknak szánt takarmány előállításához közbenső feldolgozás nélkül, közvetlenül szállított friss hal kivételt képez a legnagyobb megengedhető tartalom alól, továbbá a kedvtelésből tartott, az állatkerti és a cirkuszi állatok közvetlen takarmányozására használt friss halra 4,0 ng WHO-PCCD/F-TEQ/kg legnagyobb megengedhető tartalom alkalmazandó. Az ezen állatokból (prémes, kedvtelésből tartott, állatkerti és cirkuszi állatok) származó termékek és feldolgozott állati fehérjék nem kerülhetnek be az élelmiszerláncba, és tilos ilyen anyagok etetése az élelmiszer előállítása céljából tartott, hizlalt vagy tenyésztett haszonállatokkal."--------------------------------------------------