title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/114/EK irányelve ( 2009. szeptember 16. ) a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               20.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 274/25

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/114/EK IRÁNYELVE

   (2009. szeptember 16.)
   a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (2),
   mivel:

               (1)

               A 87/372/EGK tanácsi irányelv (3) – amelyet kiegészített a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetéséről szóló, 1987. június 25-i tanácsi ajánlás (4) és a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés (GSM) összehangolt közösségi bevezetésének befejező szakaszáról szóló, 1990. december 14-i tanácsi állásfoglalás (5) – elismerte a modern hírközlő hálózatok és különösen a mobil rádió által kínált erőforrások teljes mértékű kihasználásának szükségességét a Közösség gazdasági fejlődésének érdekében. Ugyancsak elismerést nyert a második generációs digitális cellás mobil hírközlő rendszerre való áttérés által kínált egyedülálló lehetőség a valóban páneurópai mobil hírközlés megteremtése érdekében.

               (2)

               A 890-915 MHz-es és a 935-960 MHz-es frekvenciasávot a tagállamokban a GSM-ként ismert közös szabvánnyal összhangban nyújtandó, nyilvános páneurópai digitális cellás mobil hírközlési szolgáltatás számára tartották fenn. Később az úgynevezett kiterjesztett sáv (880–890 MHz és 925–935 MHz) is hozzáférhetővé vált a GSM üzemeltetés számára, és ezek a frekvenciasávok együtt a 900 MHz-es sávként ismertek.

               (3)

               1987 óta több olyan, innovatív páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtására képes, új digitális rádiótechnológiát is kifejlesztettek, amelyek a 900 MHz-es sávban párhuzamosan üzemeltethetőek a GSM-mel, egy technológiailag a korábbinál semlegesebb szabályozási környezetben. A 900 MHz-es sáv jó hullámterjedési tulajdonságokkal rendelkezik, nagyobb távolságokat hidal át, mint a magasabb frekvenciasávok, és lehetővé teszi a modern hang- és adatátviteli, valamint multimédia-szolgáltatások kiterjesztését kisebb népsűrűségű és vidéki területekre is.

               (4)

               A belső piac és az „i2010 kezdeményezés – Európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” című, 2005. június 1-jei bizottsági közlemény célkitűzéseihez – a GSM felhasználók számára való hozzáférhetőségének egész Európában történő egyidejű fenntartásával – való hozzájárulás érdekében, valamint a versenynek a felhasználóknak kínált széles körű szolgáltatás- és technológiaválaszték révén történő maximalizálása érdekében, további kompatibilis és fejlett páneurópai szolgáltatások nyújtása céljából a 900 MHz-es sáv hozzáférhető kell, hogy legyen egyéb, a GSM-rendszerek mellett működtethető technológiák számára is.

               (5)

               A 900 MHz-es sáv jövőbeli használata és különösen az a kérdés, hogy a GSM meddig marad referenciatechnológia a műszaki egymás mellett működtethetőség számára ebben a sávban, stratégiai fontosságú kérdés a belső piac szempontjából. Ezt a vezeték nélküli hozzáférésre vonatkozó közösségi politika más kérdéseivel együtt kell megvizsgálni az elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (keretirányelv) (6) összhangban elfogadandó, jövőbeli rádióspektrum-politikai programokban. E programok fogják meghatározni a rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének szakpolitikai iránymutatásait és célkitűzéseit, szoros együttműködésben a 2002/622/EK bizottsági határozat (7) által létrehozott, a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoporttal (RSPG).

               (6)

               A 900 MHz-es sáv használatának liberalizálása esetleg torzulásokat eredményezhet a piaci versenyben. Különösen, ha bizonyos mobilszolgáltatók részére nem jelöltek ki spektrumot a 900 MHz-es sávban, akkor ők a költségek és a hatékonyság szempontjából hátrányos helyzetbe kerülhetnek azokhoz a szolgáltatókhoz képest, amelyek képesek lesznek 3G-szolgáltatásokat nyújtani ebben a sávban. Az elektronikus hírközlési keretszabályozás és különösen az elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) (8) értelmében a tagállamok módosíthatják és/vagy felülvizsgálhatják a spektrumhasználati jogokat, rendelkeznek tehát az eszközökkel, hogy szükség esetén kezeljék a lehetséges torzulásokat.

               (7)

               Ezen irányelv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül a tagállamoknak át kell ültetniük jogrendszerükbe a módosított 87/372/EGK irányelvet. Bár ez önmagában nem követeli meg a tagállamoktól, hogy módosítsák a meglévő használati jogokat, vagy engedélyezési eljárást kezdeményezzenek, a tagállamoknak eleget kell tenniük a 2002/20/EK irányelv követelményeinek, mihelyt ezen irányelvvel összhangban hozzáférhetővé vált a 900 MHz-es sáv. Ennek során meg kell vizsgálniuk különösen, hogy az irányelv végrehajtása torzíthatja-e a versenyt az érintett mobil piacokon. Ha megállapítják, hogy ez a helyzet, meg kell fontolniuk, hogy objektíve indokolt-e és arányos-e módosítani azon hálózatüzemeltetők használati jogait, amelyek megkapták a 900 MHz-es frekvenciák használati jogát, és – ahol az arányosság megkívánja – felül kell vizsgálniuk és újra kell osztaniuk ezeket a használati jogokat az ilyen torzulások kiküszöbölése érdekében. Minden ilyen irányú lépés megtételére vonatkozó döntést nyilvános konzultációnak kell megelőznie.

               (8)

               Az ezen irányelv alapján rendelkezésre bocsátott bármely spektrumot átlátható módon és úgy kell elosztani, hogy biztosítva legyen a torzulásmentes verseny a releváns piacokon.

               (9)

               Más rendszereknek a GSM-mel azonos sávban való egymás mellett működtethetősége érdekében el kell kerülni a káros interferenciát a GSM-től különböző, a 900 MHz-es sávot használó technológiákra irányadó műszaki használati feltételek alkalmazásával.

               (10)

               Az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (rádióspektrum-határozat) (9) lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a rádióspektrum hozzáférhetővé tételére és hatékony használatára vonatkozó harmonizált feltételek biztosítása érdekében.

               (11)

               A Bizottság felkérésére a Postai és Hírközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) műszaki jelentéseket készített, amelyek bemutatják, hogy az UMTS-rendszerek (Universal Mobile Telecommunications System) a 900 MHz-es sávban a GSM-rendszerek mellett működtethetők. A 900 MHz-es sávot ezért meg kell nyitni a GSM-rendszerek mellett működtethető UMTS-rendszerek, továbbá egyéb rendszerek számára is, mihelyt kimutatható, hogy ezek a GSM-rendszerek mellett működtethetők, a rádióspektrum-határozatban a rádióspektrum hozzáférhetőségére és hatékony használatára vonatkozó harmonizált feltételek elfogadására megállapított eljárással összhangban. Ha egy tagállam úgy dönt, hogy használati jogokat ad az UMTS 900 szabványt használó rendszereknek, a rádióspektrum-határozat és a 2002/21/EK irányelv rendelkezéseinek alkalmazása biztosítja, hogy ezek a rendszerek védve legyenek az egyéb, üzemben lévő rendszerekből származó káros interferenciától.

               (12)

               Megfelelő védelmet kell biztosítani az ezen irányelv hatálya alá tartozó sávok használói és a szomszédos sávok jelenlegi használói számára. Továbbá, figyelemmel kell lenni a jövőbeli, 960 MHz feletti légi-rádiónavigációs rendszerekre is, amelyek segítenek teljesíteni a közösségi szakpolitikai célkitűzéseket ebben az ágazatban. A CEPT műszaki tanácsadással szolgált e tekintetben.

               (13)

               Növelni kell a spektrumgazdálkodás és a spektrumhoz való hozzáférés rugalmasságát az elektronikus hírközlés belső piacának célkitűzéseihez való hozzájárulás érdekében. A 900 MHz-es sávot ezért meg kell nyitni más rendszerek számára is egyéb páneurópai szolgáltatások nyújtása érdekében, mihelyt kimutatható, hogy azok a rendszerek a GSM-rendszerek mellett működtethetők.

               (14)

               Az új digitális technológiáknak a 900 MHz-es sávban a GSM-rendszerek mellett működtethető módon történő bevezethetősége érdekében, módosítani kell a 87/372/EGK irányelvet, és meg kell szüntetni e sáv GSM számára való kizárólagos fenntartását,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 87/372/EGK irányelv módosítása
   A 87/372/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               (1)   A tagállamok a 880-915 MHz-es és a 925-960 MHz-es frekvenciasávot (900 MHz-es sáv) hozzáférhetővé teszik a GSM- és az UMTS-rendszerek, valamint a GSM-rendszerek mellett működtethető, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására képes, más földfelszíni rendszerek számára is, összhangban az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (rádióspektrum-határozat) (10) értelmében elfogadott műszaki végrehajtási intézkedésekkel.
               (2)   A tagállamok ezen irányelv végrehajtása során megvizsgálják, hogy vajon a területükön a 900 MHz-es sáv hatályos kijelölése a versengő mobilhálózat-üzemeltetők számára várhatóan torzítani fogja-e a versenyt az érintett mobilpiacokon, és – ahol ez indokolt és arányos – az ilyen torzulásokat az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) (11) 14. cikkével összhangban kezelik.

               2.

               A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „2. cikk
               Ezen irányelv alkalmazásában:

                           a)

                           »GSM-rendszer«: elektronikus hírközlő hálózat, amely megfelel az ETSI által kiadott GSM-szabványoknak, különösen az EN 301 502-nek és az EN 301 511-nek;

                           b)

                           »UMTS-rendszer«: elektronikus hírközlő hálózat, amely megfelel az ETSI által kiadott UMTS-szabványoknak, különösen az EN 301 908-1-nek, az EN 301 908-2-nek, az EN 301 908-3-nak és az EN 301 908-11-nek.”

               3.

               A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „3. cikk
               (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2010. május 9-ig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal ezen intézkedések szövegét, valamint az irányelv és az intézkedések közötti megfelelést bemutató táblázatot.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.”

               4.

               A 4. cikket el kell hagyni.

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   3. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2009. szeptember 16-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. MALMSTRÖM

      (1)  2009. február 25-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  Az Európai Parlament 2009. május 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. július 27-i határozata.

      (3)  HL L 196., 1987.7.17., 85. o.

      (4)  HL L 196., 1987.7.17., 81. o.

      (5)  HL C 329., 1990.12.31., 25. o.

      (6)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

      (7)  HL L 198., 2002.7.27., 49. o.

      (8)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

      (9)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

      (10)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

      (11)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.”


Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0059

A Tanács 93/59/EGK irányelve (1993. június 28.) a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/220/EGK irányelv módosításáról

Hivatalos Lap L 186 , 28/07/1993 o. 0021 - 0027 finn különkiadás fejezet 13 kötet 24 o. 0143  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 24 o. 0143  CS.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 ET.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 HU.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 LT.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 LV.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 MT.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 PL.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 SK.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142 SL.ES fejezet 13 kötet 012 o. 136  - 142

		A Tanács 93/59/EGK irányelve(1993. június 28.)a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/220/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel [2] együttműködve,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a belső piac keretein belül intézkedéseket kell elfogadni; mivel a belső piac egy belső határok nélküli olyan térség, amelyben az áru, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása biztosított;mivel az Európai Közösségnek 1973. november 2-án [4] jóváhagyott első környezetvédelmi cselekvési programja, amely arra hív fel, hogy a gépjárműmotorok kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni küzdelemben figyelembe kell venni a legújabb tudományos eredményeket, és a már kibocsátott irányelveket ennek megfelelően kell módosítani; mivel az 1983. február 7-én [5] jóváhagyott harmadik cselekvési program szerint további erőfeszítéseket kell tenni a gépjárművek jelenlegi szennyezőanyag-kibocsátási szintjének jelentős csökkentésére;mivel a 70/220/EGK [6] irányelv egyike a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [7] által létrehozott EGK-típusjóváhagyási eljárás szerinti külön irányelveknek;mivel a 70/220/EGK irányelv meghatározza a gépjárműmotorok szénmonoxid- és el nem égetett szénhidrogének kibocsátása határértékeit; mivel ezeket a határértékeket először a 74/290/EGK [8] irányelv szállította lejjebb, és a 77/102/EGK [9] irányelvnek megfelelően kiegészítette a nitrogénoxid-kibocsátás megengedett határértékeivel; mivel e három szennyezőanyag határértékeit a 78/665/EGK [10], a 83/351/EGK [11] és 88/76/EGK [12] irányelv folyamatosan lejjebb szállította, a 88/436/EGK [13] irányelv határértékeket vezetett be a dízelmotorok légszennyező részecskék kibocsátására, továbbá a 89/458/EGK [14] irányelv még szigorúbb európai szabványokat vezetett be az 1400 cm3-nél kisebb motor-lökettérfogatú személygépkocsik gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátására; mivel a 91/441/EGK irányelv kiterjesztette ezeket a szabványokat az összes személygépkocsira, függetlenül motor-lökettérfogatuktól egy továbbfejlesztett európai vizsgálat alapján, amely tartalmaz egy városon kívüli ciklust, és meghatározta a párolgási emissziókra, valamint a kibocsátást csökkentő gépjárműalkatrészek tartósságára vonatkozó követelményeket, továbbá szigorúbb előírásokat vezetett be a dízelmotoros járművek légszennyező részecskék kibocsátására;mivel a szigorú európai szabványok csak a legfeljebb hat utas szállítására tervezett, 2500 kg-ot meg nem haladó legnagyobb össztömegű személygépkocsikra vonatkoznak; mivel átmenetileg az egyéb járműkategóriák részére, amelyek a 70/220/EGK irányelv hatálya alá tartoznak, különösen a könnyű haszongépjárművekre, kevésbé szigorú szabványok vonatkoznak;mivel a szigorúbb szabványok hatása a környezetre jelentősen javulna és meggyorsulna, ha a tagállamok adókedvezményt biztosítanának olyan új járművek beszerzésénél, amelyek előre megfelelnek az ebben az irányelvben megadott szabványoknak;mivel egységes a vélemény, hogy a forgalom fejlődése a jövőben a Közösségben növekvő környezetszennyezéssel jár; mivel az eddigi hivatalos előrejelzéseket a közlekedés sűrűségének növekedéséről túlszárnyalta a tényleges fejlődés; mivel ezért valamennyi gépjármű részére igen szigorú kipufogógáz szabványokat kell megállapítani;mivel a kutatás és fejlesztés területén végzett fokozott tevékenység a gépkocsik által okozott levegőszennyezés csökkentésére döntő segítő tényező lehet az európai autóipar versenyképességének fejlesztése számára;mivel a Bizottságnak a feladata, hogy a legújabb tudományos fejlődés eredményeit rendszeresen kiértékelje, amelyek lehetővé teszik a gépjárművek által okozott levegőszennyezés határértékének csökkentését, és a gépjárművek kibocsátásai szakértőcsoport véleménye alapján tegyen javaslatot a megfelelő intézkedések foganatosítására a levegőszennyezés csökkentése érdekében;mivel a könnyű haszongépjárművek által kibocsátott szennyező anyagok határértékeinek csökkentésére a következő lépésben kerül sor, amely, a műszaki értékelésre is figyelemmel, a II. és III. járműkategóriát összevonja és elhagyja a gyártás-megfelelőség vizsgálatánál alkalmazott fajlagos határértékeket;mivel a Bizottság által e területen végzett munkája azt mutatta, hogy a közösség ipara számára már elérhető vagy jelenleg tökéletesíti azokat a technológiákat, amelyek lehetővé teszik az irányelv hatálya alá eső járművek számára a szabványok betartását, amelyek éppen olyan szigorúak, mint a személygépkocsikra vonatkozók, miközben ezeknek a járműveknek a különleges feltételeit is figyelembe veszik; mivel a javasolt szabványokat az utcai forgalom okozta levegőszennyezés elleni közösségi intézkedések egységessége érdekében, amilyen gyorsan csak lehet, be kell vezetni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 70/220/EGK irányelv I., III., IV., V. és IX. melléklete ezen irányelv mellékletei szerint módosul.2. cikk(1) 1993. október 1-jétől a tagállamok, a kibocsátás által okozott levegőszennyezéssel kapcsolatos okokból:- nem tagadhatják meg egy gépjárműtípusra az EGK-típusjóváhagyás, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt okirat, vagy a nemzeti típusjóváhagyást megadását,- nem tilthatják meg a gépjárművek első forgalomba helyezését,amennyiben az adott gépjárműtípus vagy gépjármű kibocsátása az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelel.(2) 1993. október 1-jétől a tagállamok:- nem adhatják meg egy gépjárműtípusra az EGK-típusjóváhagyást, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt okiratot, vagy a nemzeti típusjóváhagyást,- megtiltják a gépjárművek első forgalomba helyezését,amennyiben az adott gépjárműtípus vagy gépjármű kibocsátása az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv mellékleteiben foglalt követelményeknek nem felel meg.(3) 1994. október 1-jétől a tagállamok megtiltják olyan járművek első forgalomba helyezését, amelyek kibocsátása az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv mellékleteiben foglalt követelményeknek nem felel meg.3. cikkA tagállamok adókedvezményt csak azon gépjárművek tekintetében nyújthatnak, amelyek ezen irányelvnek megfelelnek. Az ilyen adókedvezményeknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek és az alábbi feltételeknek:- a tagállamban minden olyan piaci értékesítésre kerülő új gépjárműre alkalmazni kell, amely az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek előre megfelel,- megszűnnek a 2. cikk (3) bekezdése szerinti azon időpontban, amelytől kezdődően a kibocsátási határértékeket kötelezően kell az új gépjárművekre alkalmazni,- a költségeknek minden járműtípusnál jelentősen alacsonyabbnak kell lenniük, mint a megállapított értékek betartása céljából alkalmazott berendezések és ezeknek a járműbe való beépítésének tényleges költségei.A Bizottságnak valamennyi, az első bekezdésben említett adókedvezmény bevezetésére vagy módosítására vonatkozó tervről az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatást kell kapnia.4. cikkA Tanács a Szerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően 1994. december 31-ig határoz a határértékek új csökkentésének javaslatáról, amelyet a Bizottság 1993. december 31-ig terjeszt elő.Az alacsonyabb határértékek nem alkalmazhatók új típusjóváhagyások során az I. kategóriájú járműtípusoknál 1996. január 1-je előtt, valamint az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv I. mellékletének 5.3.1.4. pontjában szereplő táblázatban meghatározott II. és III. kategóriájú járműtípusoknál 1997. január 1-je előtt; az alacsonyabb határértékek alapul szolgálhatnak az új irányelv elfogadásától kezdve adókedvezmények megadására.A magasabb határértékek a gyártás vizsgálatára (ld. az I. melléklet 7.1.1. pontjában szereplő táblázatot) nem alkalmazhatók a (2) bekezdés szerinti alacsonyabb határértékek alkalmazásának időpontjától.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1993. szeptember 30-a előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. június 28-án.a Tanács részérőlaz elnökS. Auken[1] HL C 100., 1992.4.22., 7. o.[2] HL C 305.,1992.11.23., 120. o. ésHL C 176., 1993.6.28.[3] HL C 313., 1992.11.30., 11. o.[4] HL C 112., 1973.12.20., 1. o.[5] HL C 46., 1983.2.17., 1. o.[6] HL L 76., 1970.4.6., 1. o. Legutóbb a 91/441/EGK irányelvvel (HL L 242., 1991.8.30., 1. o.) módosított irányelv.[7] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. Legutóbb a 92/53/EGK irányelvvel (HL L 225., 1992.8.10., 1. o.) módosított irányelv.[8] HL L 159., 1974.6.15., 61. o.[9] HL L 32., 1977.2.3., 32. o.[10] HL L 223., 1978.8.14., 48. o.[11] HL L 197., 1983.7.20., 1. o.[12] HL L 36., 1988.2.9.,1. o.[13] HL L 214., 1988.8.6., 1. o.[14] HL L 226., 1989.8.3., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 70/220/EGK IRÁNYELV MELLÉKLETEINEK MÓDOSÍTÁSAII. MELLÉKLET1.Az 5.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.2.1. A külső gyújtású motorral felszerelt járműveket a következő vizsgálatoknak kell alávetni:I. típus : (átlagos kipufogógáz-kibocsátás vizsgálata hidegindítás után),II. típus : (szénmonoxid-kibocsátás vizsgálata üresjáraton),III. típus : (a kartergáz-kibocsátás vizsgálata),IV. típus : (a párolgási emisszió vizsgálata),V. típus : (a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága)."2.Az 5.2.2. pontot el kell hagyni.3.Az 5.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.2.3. Sűrítéses gyújtású motoroknál a következő vizsgálatokat kell elvégezni:- I. típus: (átlagos kipufogógáz-kibocsátás vizsgálata hidegindítás után),- V. típus: (a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága)."4.Az 5.2.4. pontot el kell hagyni.5.Az 1.5.2. táblázat helyébe a következő táblázat lép:"1.5.2. TáblázatA típusjóváhagyás különböző lehetőségei és ezek kiterjesztéseiTípusvizsgálat | M és N kategóriájú, külső gyújtású motorral felszerelt járművek | M1 és N1 kategóriájú sűrítéses gyújtású motorral felszerelt járművek |I. típus | igen (tömeg ≤ 3,5 t) | igen (tömeg ≤ 3,5 t) |II. típus | igen (tömeg > 3,5 t) | – |III. típus | igen | – |IV. típus | igen (tömeg ≤ 3,5 t) | – |V. típus | igen (tömeg ≤ 3,5 t) | igen (tömeg ≤ 3,5 t) |A kiterjesztés feltételei | 6. pont | –6. pont–M2 és N2,amelynek referenciatömege nem több mint 2840 kg" |6.Az 5.3.1.2.1. pont a következők szerint változik:"5.3.1.2.1. Vizsgálat, amelynek teljes időtartama…"(A pont többi része változatlan marad).7.Az 5.3.1.2.4. pontot el kell hagyni.8.5.3.1.4. pont:–A második mondat a következők szerint változik:"Minden vizsgálatnál az eredményeket az erre alkalmas…"(A többi változatlan).–A táblázat helyébe a következő táblázat lép:"Járműkategória | Referencia-tömeg | Határértékek || | RW (kg) | A szén-monoxid tömege | A szénhidrogének és a nitrogén-oxidok együttes tömege | [1]A részecskék tömege |L1 (g/km) | L2 (g/km) | L3 (g/km) |M [2] | az összes | 2,72 | 0,97 | 0,14 |N1 [3] | I. kategória | RW ≤ 1250 | 2,72 | 0,97 | 0,14 |II. kategória | 1250 < RW ≤ 1700 | 5,17 | 1,4 | 0,19 |III. kategória | 1700 < RW | 6,9 | 1,7 | 0,25 |9.Az 5.3.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.3.2.1. Ezt a vizsgálatot olyan járműveken kell elvégezni, amelyek külső gyújtású motorral rendelkeznek és amelyeknél az 5.3.1. pontban leírt vizsgálat nem alkalmazható."10.Az 5.3.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.3.2.2. A IV. melléklet szerinti vizsgálatnál üresjáraton a motor által kibocsátott kipufogógázok szénmonoxid-tartalma a gyártó által előírt beállítás mellett 3,5 térfogatszázalékot, és a IV. mellékletben meghatározott beállítási tartományban a 4,5 térfogatszázalékot nem haladhatja meg."11.Az 5.3.4.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.3.4.1. Ezt a vizsgálatot valamennyi, az 1. pontban említett gépjárművön el kell végezni, kivéve a sűrítéses gyújtású motorral felszerelt járműveket."12.5.3.5.1. pont: Az első mondat helyébe a következő szöveg lép:"5.3.5.1. Ezt a vizsgálatot minden olyan, az 1. pontban említett járművön el kell végezni, amelyre az 5.3.1. pont szerinti vizsgálatot kell alkalmazni"(A többi változatlan).13.6.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"6.1.1. Különböző referenciatömegű járműtípusok.6.1.1.1. Egy gépjárműtípusra megadott típusjóváhagyást csak olyan járműtípusokra lehet kiterjeszteni, amelyeknek referenciatömege a következő magasabb, vagy bármely alacsonyabb egyenértékű tehetetlenségi nyomaték alkalmazását kívánja.6.1.1.2. Az 5.3.1.4. pont 2. lábjegyzetében említett N1 kategóriájú és M kategóriájú járművek esetében, ha a járműtípus referenciatömege, amelyre a típusjóváhagyás kiterjesztését kérték, megkívánja olyan lendkerék alkalmazását, amelynek egyenértékű tehetetlenségi nyomatéka kisebb, mint amely a jóváhagyott járműtípusnak megfelel, a típusjóváhagyás kiterjesztését meg kell adni, ha a már jóváhagyott jármű által kibocsátott szennyező anyagok tömege a típusjóváhagyás kiterjesztését kérő járműre előírt határértékek közé esik."14.7.1.1. pont, a táblázat helyébe a következő táblázat lép:"Járműkategória | Referencia-tömeg | Határértékek |RW (kg) | A szén- monoxid tömege | A szénhidrogének és a nitrogén-oxidok együttes tömege | [4]A részecskék tömege |L1 (g/km) | L2 (g/km) | L3 (g/km) |M [5] | az összes | 3,16 | 1,13 | 0,18 |N1 [6] | RW ≤ 1250 | 3,16 | 1,13 | 0,18 |1250 < RW ≤ 1700 | 6,0 | 1,6 | 0,22 |1700 < RW | 8,0 | 2,0 | 0,29 |15.8. pont:–A 8.1. pontot el kell hagyni.–A 8.2. pont második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"– a 88/76EGK irányelvvel módosított, 70/220/EGK irányelv I. mellékletében foglalt rendelkezések az M1 (2) kategóriájú, 2 liter lökettérfogatot meghaladó, külső gyújtású motorral felszerelt járművekre vonatkozóan",–A 8.3. pont helyébe a következő szöveg lép:"1994. július 1-jéig az M1 (2) kategóriájú gépjárművek típusjóváhagyásához és 1994. december 31-ig az első forgalomba helyezéséhez, és1994. október 1-jéig az N1 (3) kategóriájú gépjárművek típusjóváhagyásához és 1995. október 1-ig az első forgalomba helyezéséhez,a határértékek a sűrítéses gyújtású, közvetlen befecskendezésű motorral felszerelt járművek által kibocsátott szénhidrogének és nitrogén-oxidok együttes tömegére, valamint a részecskék tömegére vonatkozóan, azok az értékek, amelyek az 5.3.1.4. (típusjóváhagyás) és a 7.1.1.1. (a megfelelőség ellenőrzése) pontban szereplő táblázatok L2 és L3 értékeinek 1,4-es tényezővel végzett szorzatából adódnak.(2) Ld. az 5.3.1.4. pont második lábjegyzetét.(3) Ld. az 5.3.1.4 pont harmadik lábjegyzetét."III. MELLÉKLET16.2.3.1. pont:–A második bekezdés helyébe a következő a következő három bekezdés lép:"Az M (2) kategóriájú, legfeljebb 30 kW motorteljesítményű és legfeljebb 130 km/óra legnagyobb sebességű járműveknek városon kívüli ciklusban (második rész) a legnagyobb sebessége 1994. július 1-jéig 90 km/órára korlátozódik.Az N1 (3) kategóriájú, legfeljebb 30 kW/t (4) teljesítmény/tömeg arányú és 130 km/órás legnagyobb sebességű járművek legnagyobb sebessége a városon kívüli ciklusban (második rész) az I. kategóriánál 1996. január 1-jéig, a II. és III. kategóriáknál 1997. január 1-jéig 90 km/órára korlátozódik.Az időpontokat követően az olyan járműveket, amelyek a menetciklusban előírt gyorsítási és legnagyobb sebességértéket nem érik el, annyi ideig kell teljesen benyomott gázpedállal működtetni, amíg az előírt menetgörbét ismét el nem érik. A menetciklustól való eltéréseket a vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell.(2) Ld. a I. melléklet 5.3.1 4. pontjának 2. lábjegyzetét.(3) Ld. a I. melléklet 5.3.1.4. pontjának 3. lábjegyzetét.(4) A műszakilag megengedett össztömegre vonatkoztatva, a gyártó adatai alapján."17.7.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.1. MintavételA mintavétel a 6.2.2. pontban meghatározottak szerint, ha az első városi ciklus kezdetekor indul és az utolsó alapjárati szakasszal a városon kívüli ciklus (második rész) befejezésekor zárul."IV. MELLÉKLET18.A 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.2. A vizsgálat idején a környezeti hőmérsékletnek 293 K és 303 K (20 és 30 oC) között kell lennie.Fel kell melegíteni a motort, amíg a hűtőközeg és kenőanyag hőmérséklete, valamint a kenőanyag nyomása az egyensúlyi állapotot el nem éri."19.A 2.5.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.5.2.1. Mindenekelőtt ellenőrizni kell a gyártó által meghatározott feltételek szerinti mérési beállításokat."V. MELLÉKLET20.A 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.1. A III. típusú vizsgálatot olyan járműveken kell elvégezni, amelyek külső gyújtású motorral vannak szerelve, és amelyeken a I., illetve II. típusú vizsgálatokat már elvégezték."IX. MELLÉKLET21.II. RÉSZAz 1.5. pontot el kell hagyni.[1] "Sűrítéses gyújtású motorokkal felszerelt járműveknél.[2] "Kivéve:- "Járművek, amelyek a járművezetővel együtt több, mint 6 személy szállítására alkalmasak,- "A 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb össztömegű járművek.[3] "Valamint a 2-es lábjegyzetben leírt M kategóriájú járművek."[4] "Sűrítéses gyújtású motorokkal felszerelt járműveknél.[5] "Ld. az 5.3.1.4. pont 2.lábjegyzetét.[6] "Ld. az 5.3.1.4. pont 3. lábjegyzetét."--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31985L0591

A Tanács irányelve (1985. december 20.) az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről

Hivatalos Lap L 372 , 31/12/1985 o. 0050 - 0052 finn különkiadás fejezet 13 kötet 15 o. 0015  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0054  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 15 o. 0015  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0054  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 83

		A Tanács irányelve(1985. december 20.)az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről(85/591/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek előállítása, gyártása, forgalomba hozatala és felhasználása kiemelt jelentőséggel bír az Európai Gazdasági Közösségben;mivel az e célra használt mintavételi és vizsgálati módszerek közvetlen hatással lehetnek a közös piac létrehozására és működésére; mivel emiatt ezeket összhangba kell hozni;mivel a mintavétel és a vizsgálat e módszereinek megállapítása tisztán tudományos és szakmai jellegű intézkedés; mivel szükség van egy gyors eljárásra az ilyen módszerek kidolgozásához, fejlesztéséhez és kiegészítéséhez; mivel az ilyen intézkedések elfogadásának elősegítése érdekében egy olyan eljárást kell kidolgozni, amely biztosítja a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést az Élelmiszerügyi Állandó Bizottságon belül,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Amennyiben közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetésére van szükség az élelmiszerek összetételének, gyártási körülményeinek, csomagolásának és címkézésének meghatározása céljából, az ilyen módszereket a Bizottság vagy – adott esetben – a Tanács fogadja el a 4. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően.(2) Az (1) bekezdés nem érint egyetlen, egyedi közösségi szabályozással kapcsolatos jelenleg hatályos vagy ezután elfogadásra kerülő rendelkezést sem.(3) Annak az eldöntéséhez, hogy szükség van-e az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések bevezetésére, különösen az alábbi feltételeket kell figyelembe venni:a) a közösségi jog egységes alkalmazásának a szükségességét;b) a közösségen belüli kereskedelmet akadályozó tényezőket;c) az a) vagy b) pontban említett feltételek állandó vagy ismétlődő megvalósulását.2. cikk(1) Az 1. cikkben meghatározott irányelveknek figyelembe kell venniük a tudományos és a műszaki ismeretek állását, különösen a mintavétel és a vizsgálatok igazolt módszereit.(2) Ezen irányelvek a végrehajtásukra megfelelő határidőket állapítanak meg a tagállamok számára.(3) Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések bevezetése nem akadályozhatja a tagállamokat abban, hogy egyéb kipróbált és tudományosan igazolható módszereket alkalmazzanak, feltéve hogy ez nem akadályozza az olyan termékek szabad mozgását, amelyeket a közösségi módszerek értelmében megfelelőnek tekintenek. Mindazonáltal ha az eredmények értelmezésében eltérés van, akkor azokat kell irányadónak tekinteni, amelyeket a közösségi módszerek alkalmazásával kaptak.(4) A bevezetésre kerülő vizsgálati módszereknek meg kell felelniük a mellékletben meghatározott feltételeknek.(5) A 3. cikk sérelme nélkül, a meglévő irányelvek szükséges módosításait – a tudományos és a műszaki ismeretek fejlettsége tekintetében szükséges mértékben – a 4. cikkben megállapított eljárással, a tagállam kérésére el lehet fogadni.3. cikk(1) Ha egy tagállam részletes bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az 1. cikkel összhangban elfogadott valamely intézkedés adott esetben – szakmai okokból vagy amiatt, hogy nem eléggé egyértelmű egy fontos egészségügyi kérdés vizsgálatához – nem megfelelő, a tagállam a saját területén ideiglenesen felfüggesztheti a szóban forgó intézkedés alkalmazását, de csak arra az adott esetre vonatkozóan. A tagállam haladéktalanul értesíti erről a többi tagállamot és a Bizottságot, és a döntését megindokolja.(2) A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül megvizsgálja a tagállam által megjelölt indokokat, a 4. cikkben említett Élelmiszerügyi Állandó Bizottságon belül konzultációt folytat a tagállammal, majd ezt követően haladéktalanul véleményt nyilvánít és megteszi a megfelelő intézkedéseket.(3) Ha a Bizottság véleménye szerint szükség van az 1. cikknek megfelelően elfogadott intézkedés módosítására az (1) bekezdésben említett nehézségek megoldásához, akkor a 4. cikkben meghatározott eljárást kezdeményezi. A tagállam, amely a közösségi intézkedés alkalmazását felfüggesztette, a felfüggesztést a módosítások hatálybalépéséig fenntarthatja.4. cikk(1) Az e cikkben meghatározott eljárásra történő hivatkozáskor a 69/414/EGK határozattal [4] létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "a bizottság") elnöke az ügyet saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam képviselőjének a kérésére a bizottság elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt 45 szavazatos többséggel kell elfogadni, a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével;b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz;c) Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.5. cikkA tagállamok – az ezen irányelvről szóló értesítést követő két éven belül [5] – hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1985. december 20-ána Tanács részérőlaz elnökR. Steichen[1] HL C 53., 1984.2.24., 9. o.[2] HL C 46., 1985.2.18., 95. o.[3] HL C 44., 1985.2.15., 1. o.[4] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.[5] Ezen irányelvről a tagállamokat 1985.december 23-án értesítették.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. Azokat a vizsgálati módszereket, amelyek elfogadása ezen irányelv rendelkezései szerint mérlegelés tárgyát képezi, az alábbi feltételek alapján kell megvizsgálni:i. specificitás;ii. pontosság;iii. precizitás: laboratóriumon belüli megismételhetőségi és laboratóriumon belüli és laboratóriumok közötti reprodukálhatósági változékonyság;iv. kimutathatósági határ;v. érzékenység;vi. kivitelezhetőség és alkalmazhatóság;vii. egyéb, szükség szerint választható feltétel.2. Az 1. iii. pontban említett precizitásértékeknek olyan körvizsgálatból kell származniuk, amelyet a körvizsgálatokról szóló valamely nemzetközi jegyzőkönyvvel [pl. Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, "A mérési módszerek precizitása" (ISO 5725/1981)] összhangban végeztek el. A megismételhetőségi és a reprodukálhatósági eredményeket valamely nemzetközileg elfogadott formában kell kifejezni (pl. a 95 %-os az ISO 5725/1981 szabvány meghatározása szerinti konfidencia-intervallumokban). A körvizsgálat eredményeit ki kell hirdetni vagy korlátlanul hozzáférhetővé kell tenni.3. Az árucikkek különböző csoportjaira egységesen alkalmazott vizsgálati módszereket előnyben kell részesíteni a csak egyes árucikkekre alkalmazott módszerekkel szemben.4. Az ezen irányelv alapján elfogadott vizsgálati módszereket a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által ajánlott – vizsgálati módszerekre vonatkozó – szabványos szerkezetbe kell foglalni.--------------------------------------------------