title: A Bizottság 2006/39/EK irányelve ( 2006. április 12. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klodinafop, a pirimikarb, a rimszulfuron, a tolklofosz-metil és a tritikonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               13.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 104/30

      A BIZOTTSÁG 2006/39/EK IRÁNYELVE

   (2006. április 12.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klodinafop, a pirimikarb, a rimszulfuron, a tolklofosz-metil és a tritikonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, továbbá tartalmazza a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok jegyzékét. Ez a jegyzék magában foglalja a klodinafopot, a pirimikarbot, a rimszulfuront, a tolklofosz-metilt és a tritikonazolt.

               (2)

               A szóban forgó hatóanyagok esetében a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben foglalt előírásokkal összhangban értékelték az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a kérelmező által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A klodinafop esetében Hollandia volt a referens tagállam, és 2003. november 7-én minden lényeges információt benyújtott. A pirimikarb esetében az Egyesült Királyság volt a referens tagállam, és 2003. november 4-én minden lényeges információt benyújtott. A rimszulfuron esetében Németország volt a referens tagállam, és 2003. augusztus 6-án minden lényeges információt benyújtott. A tolklofosz-metil esetében Svédország volt a referens tagállam, és 2003. november 3-án minden lényeges információt benyújtott. A tritikonazol esetében Ausztria volt a referens tagállam, és 2003. szeptember 29-én minden lényeges információt benyújtott.

               (3)

               A tagállamok és az EFSA szakmai értékelésnek vetették alá az értékelő jelentéseket, majd 2005. március 14-én, illetve 2005. augusztus 10-én benyújtották azokat a Bizottsághoz, az EFSÁ-nak a klodinafopról, a pirimikarbról, a rimszulfuronról, a tolklofosz-metilről és a tritikonazolról szóló tudományos jelentései (4) formájában. A jelentéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta, majd a Bizottságnak a klodinafopról, a pirimikarbról, a rimszulfuronról, a tolklofosz-metilről és a tritikonazolról készített felülvizsgálati jelentései formájában 2006. január 27-én véglegesítette.

               (4)

               A pirimikarb értékelése számos megválaszolatlan kérdést tárt fel, amelyeket ezután megvizsgált az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) növény-egészségüggyel, növényvédő szerekkel és azok maradványaival foglalkozó (PPR) tudományos testülete. A tudományos testület felkérést kapott arra, hogy nyilvánítson véleményt az „időhányados-módszernek” a madarakat fenyegető akut kockázatok értékelése során történő alkalmazásáról, valamint a madarakat fenyegő akut kockázatok tekintetében már korábban elvégzett értékelésről. Az első kérdést illetően a PPR tudományos testület véleményében arra a következtetésre jutott, hogy az OECD által javasolt „időhányados-módszer” egyenértékű a madarakat leginkább fenyegető akut kockázatok értékelésére jelenleg alkalmazott európai módszerrel, azzal a különbséggel, hogy a 91/414/EGK irányelv VI. melléklete 10-es biztonsági tényezőt ír elő. Ezért részletes tudományos elemzésre lenne szükség annak megállapításához, hogy a jelenlegi biztonsági tényező az összes lényeges szempontot megfelelőképpen figyelembe veszi-e. Mivel ez jelentős mennyiségű további munkát tenne szükségessé, ami meghaladja a vélemény kereteit, a PPR testület az eseti megközelítés alkalmazását javasolja. Ennek megfelelően a második kérdés vonatkozásában a PPR testület részletes kockázatelemzést készített és megállapította, hogy a veszélyeztetettség lehetséges mértékének még a legfelső határán sem valószínű, hogy a mezőkön, rovarokkal táplálkozó madarak szervezetébe halálos pirimikarb-dózis juthatna (5).

               (5)

               A klodinafop, a rimszulfuron, a tolklofosz-metil és a tritikonazol értékelése során nem merült fel olyan megválaszolatlan kérdés, amelyet az EFSA növény-egészségüggyel, növényvédő szerekkel és azok maradványaival foglalkozó tudományos testületének tanulmányoznia kellett volna.

               (6)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klodinafopot, pirimikarbot, rimszulfuront, tolklofosz-metilt és tritikonazolt tartalmazó növényvédő szerekről feltételezhető, hogy általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen a bizottsági felülvizsgálati jelentésekben megvizsgált és részletezett felhasználási célok vonatkozásában. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

               (7)

               E következtetés sérelme nélkül indokolt további információkra szert tenni egyes, a pirimikarbot és a tritikonazolt érintő specifikus vonatkozásokban. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért indokolt előírni, hogy a pirimikarbot és a tritikonazolt további vizsgálatoknak vessék alá a bizonyos kérdések kapcsán elvégzett kockázatértékelés megerősítése céljából, és hogy az erről szóló tanulmányokat a kérelmező nyújtsa be.

               (8)

               Mielőtt egy hatóanyagot az I. mellékletbe felvesznek, megfelelő időt kell hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (9)

               A 91/414/EGK irányelvben meghatározott, valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételéből eredő kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok részére a felvételt követően hathónapos időszakot kell engedélyezni a klodinafopot, pirimikarbot, rimszulfuront, tolklofosz-metilt vagy tritikonazolt tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyek felülvizsgálatára annak biztosítására, hogy a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében meghatározott követelmények, valamint az I. mellékletben szereplő vonatkozó feltételek teljesüljenek. Helyénvaló, hogy a tagállamok szükség szerint módosítsák, újakkal helyettesítsék vagy visszavonják a kiadott engedélyeket, a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve indokolt hosszabb időt hagyni az egyes növényvédő szerek valamennyi felhasználási céljára vonatkozó teljes, III. melléklet szerinti dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére.

               (10)

               A 3600/92/EGK rendelet (6) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK rendelet I. mellékletébe történő felvétele során szerzett eddigi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. Ezért a további nehézségek elkerülése érdekében szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja hozzáférhet-e egy olyan dossziéhoz, amely megfelel a szóban forgó irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító korábbi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (11)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2007. július 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2007. augusztus 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban 2007. július 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klodinafopot, pirimikarbot, rimszulfuront, tolklofosz-metilt vagy tritikonazolt hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeket.
   Az említett időpontig különösen arról kell meggyőződniük, hogy az említett irányelv I. mellékletének a klodinafopra, a pirimikarbra, a rimszulfuronra, a tolklofosz-metilre és a tritikonazolra vonatkozó feltételei teljesülnek-e, az e hatóanyagokra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely klodinafopot, pirimikarbot, rimszulfuront, tolklofosz-metilt vagy tritikonazolt tartalmaz egyedüli hatóanyagként vagy a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2007. január 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként, a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban a tagállamok újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján és az I. mellékletben szereplő, a klodinafop, a pirimikarb, a rimszulfuron, a tolklofosz-metil és a tritikonazol hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részének a figyelembe vételével. Ezen értékelés alapján meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok:

               a)

               a klodinafopot, pirimikarbot, rimszulfuront, tolklofosz-metilt vagy tritikonazolt egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében, amennyiben szükséges, legkésőbb 2011. január 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               a klodinafopot, pirimikarbot, rimszulfuront, tolklofosz-metilt vagy tritikonazolt több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2011. január 31-ig vagy, ha az későbbre esik, a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás határidejéül meghatározott időpontig.

         4. cikk
   Ez az irányelv 2007. február 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. április 12-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/19/EK bizottsági irányelvvel (HL L 44., 2006.2.15., 15. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

      (4)  EFSA Scientific Report (2005) 34, 1-78, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance clodinafop (véglegesítve: 2005. augusztus 10-én).
   EFSA Scientific Report (2005) 43, 1-76, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance pirimicarb (véglegesítve: 2005. augusztus 10-én).
   EFSA Scientific Report (2005) 45, 1-61, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance rimsulfuron (véglegesítve: 2005. augusztus 10-én).
   EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triticonazole (véglegesítve: 2005. március 14-én).
   EFSA Scientific Report (2005) 28, 1-77, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tolclofos-methyl (véglegesítve: 2005. március 14-én).

      (5)  A növény-egészségüggyel, növényvédő szerekkel és azok maradványaival foglalkozó tudományos testületnek a pirimikarb értékelése tárgyában az EFSA felkérésére kiadott véleménye. EFSA Journal (2005) 240., 1–21. o.

      (6)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 27. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     „Sorszám

                     Közhasználatú név, azonosító számok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A besorolás lejárta

                     Különös rendelkezések

                     125.

                     Klodinafop
                     CAS-szám: 114420-56-3
                     CIPAC-szám: 683

                     (R)-2-[4-(5-klór-3-fluor-2-piridiloxi)-fenoxi]-propionsav

                     ≥ 950 g/kg (klodinafop-propargilban kifejezve)

                     2007. február 1.

                     2017. január 31.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként való használata engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a klodinafopról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. január 27-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.

                     126.

                     Pirimikarb
                     CAS-szám: 23103-98-2
                     CIPAC-szám: 231

                     2-dimetilamin-5,6-dimetilpirimidin-4-il dimetilkarbamát

                     ≥ 950 g/kg

                     2007. február 1.

                     2017. január 31.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag rovarölő szerként való használata engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a pirimikarbról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. január 27-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelő személyek biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazására vonatkozó követelmény.
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi szervezetek védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása.
                     Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakra, valamint a talajvíz lehetséges szennyeződésére vonatkozó, hosszú távra szóló kockázatértékelés megerősítése céljából, különösen az R35140 metabolitot illetően. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a pirimikarb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

                     127.

                     Rimszulfuron
                     CAS-szám: 122931-48-0
                     CIPAC-szám: 716

                     1-(4-6 dimetoxipirimidin-2-il)-3-(3-etilszulfonil-2-piridilszulfonil) urea

                     ≥ 960 g/kg (rimszulfuronban kifejezve)

                     2007. február 1.

                     2017. január 31.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként való használata engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a rimszulfuronól szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. január 27-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott növények és a veszélyeztetett helyzetben lévő talajvíz védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint a kockázat mérséklésére irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.

                     128.

                     Tolklofosz-metil
                     CAS-szám: 57018-04-9
                     CIPAC-szám: 479

                     O-2,6-diklór-p-tolil O,O-dimetil foszforotioát
                     O-2,6-diklór-4-metilfenil O,O-dimetil foszforotioát

                     ≥ 960 g/kg

                     2007. február 1.

                     2017. január 31.

                     A. RÉSZ
                     Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     Amennyiben a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szereknek a burgonyagumó (vetőburgonya) elvetése előtti kezelésén, valamint az üvegházi salátaültetvények talajának kezelésén kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük róla, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a tolklofosz-metilről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. január 27-én véglegesített felülvizsgálati jelentés és különösen annak I. és II. függeléke következtetéseit.

                     129.

                     Tritikonazol
                     CAS-szám: 131983-72-7
                     CIPAC-szám: 652

                     (±)-(E)-5-(4-klórbenzilidén)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)ciklopentanol

                     ≥ 950 g/kg

                     2007. február 1.

                     2017. január 31.

                     A. RÉSZ
                     Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a tritikonazolt tartalmazó növényvédő szereknek a vetőmagkezelésen kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük róla, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a tritikonazolról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. január 27-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit. Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelő személyek biztonságára. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint védintézkedéseknek is szerepelniük kell,

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a veszélyeztetett övezetekben található talajvíz lehetséges szennyeződésére, különösen a tartós hatású hatóanyag és annak RPA 406341 metabolitja általi szennyezésre,

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a magevő madarak védelmére (hosszú távú kockázat).

                           Az engedélyezés feltételei között szükség szerint a kockázat mérséklésére irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                     Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a magevő madaraknál felmerülő kockázatokról készült értékelés megerősítése céljából. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a tritikonazol e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

         (1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.”


title: Tanács irányelve (1974. november 7.) a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló 69/335/EGK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31974L0553

Hivatalos Lap L 303 , 13/11/1974 o. 0009 - 0009 görög különkiadás: fejezet 09 kötet 1 o. 0042  spanyol különkiadás fejezet 09 kötet 1 o. 0046  portugál különkiadás fejezet 09 kötet 1 o. 0046

		Tanács irányelve(1974. november 7.)a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló 69/335/EGK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének módosításáról(74/553/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló, 1969. július 17-i 69/335/EGK tanácsi irányelv [3] 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az említett irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett esetekben az illeték kivetése alapjául szolgáló összeg nem lehet kisebb, mint azon részesedések tényleges értéke, amelyeket az egyes tagoknak (részvényeseknek) juttattak, vagy mint a tulajdonukban lévő részesedés tényleges értéke, vagy a társasági részesedés névértéke, ha ez utóbbi meghaladja tényleges értéküket;mivel a részesedések tényleges értékének minimum adóalapként való elfogadása a fenti esetek egy részében nem felel meg azon elveknek, amelyekre az összehangolt tőkeilleték épül, s amelyek egy olyan rendszer bevezetését célozzák, amely révén a tőkeilletéket csak a tőkeemelést jogszerűen képező ügyletekre vetik ki, és csak annyiban, amennyiben az ilyen ügylet hozzájárul a társaság gazdasági erejének növekedéséhez,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk"(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett esetekben a tagállamok a tőkeilleték összegét a társaság egyes tagjainak (részvényeseinek) juttatott vagy a tulajdonukban lévő részesedések tényleges értéke alapján állapíthatják meg. Ez nem vonatkozik azokra az esetekre, amelyekben a tőke-hozzájárulást kizárólag készpénzben teljesítik. Az az összeg, amelyre a tőkeilletéket kivetik, semmilyen körülmények között sem lehet kisebb, mint azon részesedések tényleges értéke, amelyeket az egyes tagoknak (részvényeseknek) juttattak, vagy mint a tulajdonukban lévő részesedések névértéke."2. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1974. november 7-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Jarrot[1] HL C 76., 1974.7.3., 9. o.[2] HL C 109., 1974.9.19., 35. o.[3] HL L 249., 1969.10.3., 25. o.--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0053

A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. június 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról

Hivatalos Lap L 235 , 17/09/1996 o. 0059 - 0075 CS.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 ET.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 HU.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 LT.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 LV.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 MT.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 PL.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 SK.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494 SL.ES fejezet 07 kötet 002 o. 478  - 494

		A Tanács 96/53/EK irányelve(1996. június 25.)a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189c. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően [3],(1) mivel a bizonyos közúti járművek tömegével, méreteivel és meghatározott más műszaki jellemzőivel kapcsolatos, 1984. december 19-i 85/3/EGK tanácsi irányelvvel [4] a közös közlekedéspolitika keretében közös szabványokat határoztak meg, hogy ezeket a járműveket a tagállamok közötti közlekedésben jobban lehessen alkalmazni;(2) mivel a 85/3/EGK irányelvet számos alkalommal jelentős mértékben módosították; mivel újabb módosítása alkalmával az érthetőség és az ésszerűség érdekében egységes szövegbe szükséges újrafogalmazni az 1986. július 24-i 86/364/EGK tanácsi irányelvvel, amely a járműveknek a 85/3/EGK irányelvnek [5] való megfelelősége igazolásáról szól;(3) mivel a tagállamok közúti haszongépjárművek tömegére és méreteire vonatkozó előírásai közötti különbségek kedvezőtlen hatással lehetnek a versenyfeltételekre, és megnehezíthetik a tagállamok közötti forgalmat;(4) mivel a szubszidiaritás elve alapján közösségi szinten kell tenni az ilyen akadályok elhárítása érdekében;(5) mivel az előzőekben említett előírások megfelelnek e közúti haszongépjárművek ésszerű és gazdaságos alkalmazásának és az infrastruktúra fenntartása, a közlekedésbiztonság és a környezetvédelem, valamint az élet követelményeinek is;(6) mivel az áruszállító gépjárművek méreteire vonatkozó közös előírások hosszú távon változatlanul érvényesek lehetnek;(7) mivel az egyik tagállamban engedélyezett vagy üzembe helyezett haszongépjárművekre további műszaki feltételeket lehet alkalmazni a tömeggel és méretekkel kapcsolatban; mivel ezek a feltételek nem képezhetnek akadályokat a tagállamok közötti haszongépjármű-forgalommal szemben;(8) mivel a 89/338/EGK irányelv [6] által módosított 85/3/EGK irányelv 2. cikke szerinti "vastag falú, hőszigetelt jármű" meghatározást annyiban kellene bővíteni, hogy a tagállamok területükön azoknak a hőszigetelt járműveknek a forgalmát engedélyezhetik, amelyek az e cikkben megállapított feltételeknek a hőszigetelés tekintetében nem felelnek meg;(9) mivel az "oszthatatlan rakomány" meghatározást tisztázni kell, hogy biztosítsák az irányelv egységes alkalmazását az olyan járművek vagy jármű-kombinációk engedélyezésének vonatkozásában, amelyek ilyen rakományokat szállítanak;(10) mivel a tonnát alkalmazzák és értelmezik a jármű tömegének mértékegységeként, ezt az egységet alkalmazzák ebben az irányelvben is, bár a tömeg formális egysége a newton;(11) mivel a belső piac megvalósulásának keretében az irányelv hatályát a nemzeti forgalomra is ki kellene terjeszteni, amennyiben olyan jellemzőket érint, amelyek a versenyfeltételeket a közlekedés területén jelentősen érintik, különösen az áruszállításra szolgáló járművek és jármű-kombinációk legnagyobb megengedett hosszát és szélességét;(12) mivel a járművek egyéb jellemzőit illetően a tagállamok területükön csak olyan járművekre írhatnak elő más értékeket, mint amelyeket ezen irányelvben állapítanak meg, amelyek a nemzeti forgalomban használatosak;(13) mivel a gépjárműszerelvények legnagyobb hossza a kitolható kapcsolószerkezetekkel a gyakorlatban 18,75 m-es legnagyobb értéket ér el; mivel a rögzített kapcsolószerkezetekkel rendelkező közúti járműszerelvényekre ugyanezen legnagyobb hosszúságot kell engedélyezni;(14) mivel a 2,50 m legnagyobb megengedett szélességnél az áruszállító gépjárműveknél nem marad elegendő belső tér a raklapokkal való hatékony megrakáshoz, amely a tagállamok jogalkotásában a hazai forgalomra különböző tűréshatárok alkalmazásához vezetett; mivel ezért a jelenlegi helyzethez való általános igazodás szükséges, hogy világos műszaki követelményeket teremtsenek, ahol a közlekedésbiztonsággal összefüggő szempontoknak ezeket a jellemzőket figyelembe kell venniük;(15) mivel ha az áruszállító gépjárművek legnagyobb megengedett szélességét 2,55 m-re emelik, akkor ennek az előírásnak az alkalmazását az autóbuszokra is ki kellene terjeszteni; mivel ezekre a járművekre azonban egy átmeneti idő biztosítása ajánlatos, hogy az érintett gyártók gyártóberendezéseiket át tudják állítani;(16) mivel a járművek engedélyezésénél és alkalmazásánál a túlzott útsérülések megelőzésére és irányíthatóságának biztosítására a pneumatikus vagy egyenértékű felfüggesztéseknek a mechanikus felfüggesztéssel szemben előnyt kell adni; mivel a megengedett legnagyobb tengelyterhelések túllépését meg kell előzni, és a járműveknek képeseknek kell lenniük 360°-os fordulatra az útkövetésre vonatkozó bizonyos határértékeken belül;(17) mivel a tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy területükön a nemzeti áruforgalomban olyan járműveket és jármű-kombinációkat engedélyezzenek, amelyek méretei az ezen irányelvben megállapított méretektől eltérnek, amennyiben az irányelv szerint az ezekkel a járművekkel végzett szállítás nem érinti jelentős mértékben a nemzetközi versenyt a közlekedési szektorban, például ha a szállítást speciális járművekkel vagy moduláris koncepció szerint végzik;(18) mivel a moduláris koncepció szerinti műveletekre átmeneti időszakot kellene előirányozni, hogy az érintett tagállamok közúti infrastruktúrájukat ehhez hozzá tudják igazítani;(19) mivel egy kísérleti időszak alatt, amely lehetővé teszi, hogy hasznot nyerjenek a műszaki haladásból, a helyi szállítások végzése olyan járművekkel és jármű-kombinációkkal lenne lehetséges, amelyek gyártása olyan új technológiákra vagy koncepciókra támaszkodik, amelyek az ezen irányelvben megállapított előírásoktól eltérnek;(20) mivel azokat a járműveket, amelyeket az irányelv alkalmazása előtt helyeztek üzembe, és az egyes különböző nemzeti előírások vagy mérési módszerek alapján az ebben az irányelvben megállapított méretjellemzőknek nem felelnek meg, egy átmeneti időszakban továbbra is az engedélyező tagállamon belül kellene szállítási szolgáltatásra rendelkezésre bocsátani;(21) mivel a típus-jóváhagyási irányelvek elfogadásánál az öt- vagy hattengelyes jármű-kombinációk esetében előrelépés történt; mivel ezért a 85/3/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott más jellemzőkre, mint a tömeg és a méretek, érvényes előírások betartására vonatkozó előírásokat törölni kell;(22) mivel az ilyen változás továbbá azért is szükséges, hogy elkerüljenek olyan szabályozásokat, amelyek a közúti közlekedés nemzetközi megállapodásaival ellentétben állnak;(23) mivel a járműveknek az irányelv előírásaival való megfelelésének könnyebb ellenőrzéséhez biztosítani kell, hogy a járművekhez erről a megfelelésről egy igazolást mellékeljenek;(24) mivel a tagállamok kötelezettségeit az ezzel az irányelvvel felváltott irányelvek nemzeti jogba történő átvételének határidejére vonatkozóan és ezek alkalmazását illetően az irányelv nem érinti,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv az alábbiakra vonatkozik:a) a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [7] II. mellékletében meghatározott, a tagállamoknak az M2, M3, valamint az N2 és N3 kategóriába sorolt gépjárművei és 03 és 04 kategóriába sorolt pótkocsijaik méreteire;b) az a) pont alatt jelzett tömegre és bizonyos más műszaki jellemzőkre és az irányelv I. mellékletének (2) bekezdésében külön megemlített járművekre.(2) Minden, az I. mellékletben a tömegre megadott érték közlekedési előírásként érvényes, és ezért a rakodási feltételeket érinti, és nem a gyártási előírásokat, amelyeket egy későbbi irányelvben fognak meghatározni.2. cikkAz irányelv alkalmazásában:- "gépjármű": minden motorral meghajtott jármű, amely saját erőből közlekedik az utakon,- "pótkocsi": a félpótkocsik kivételével gépjárművel való összekapcsolásra tervezett jármű, amelyeket konstrukciójuk és felszerelésük alapján az áruszállításban alkalmaznak,- "félpótkocsi": minden olyan jármű, amely arra szolgál, hogy egy gépjárműhöz úgy csatlakoztassák, hogy részben erre feküdjön fel, és hogy saját és rakománya tömegének jelentős részét ez hordja, és konstrukciója és felszerelése alapján az áruforgalomban alkalmazzák,- "jármű-kombináció":- közúti járműszerelvény, amely egy gépjárműből és egy pótkocsiból áll, vagy- nyerges szerelvény, amely egy gépjárműből és egy félpótkocsiból áll,- "fokozott hőszigetelésű jármű": minden olyan jármű, amelynek rögzített vagy levehető felépítménye különösen az ellenőrzött hőmérsékleten történő áruszállításra kialakított, és amelynek belső falai a hőszigeteléssel együtt legalább 45 mm vastagok,- "autóbusz": az a több mint kilenc üléssel rendelkező gépjármű, beleértve a gépjárművezető ülését is, amely konstrukciója és felszerelése alapján arra szolgál, hogy személyeket és csomagjaikat szállítsa. Egy vagy két utasszintje lehet, és poggyász szállítására szolgáló pótkocsit vontathat,- "csuklós autóbusz": olyan autóbusz, amely két merev járműtestből áll, amelyeket egy csuklós rész kapcsol össze egymással. Ennél a járműtípusnál a két utastér között kapcsolat van mindkét merev járműtestben. A csuklós csatlakoztatás következtében az utasok a merev járműtestek között szabadon közlekedhetnek. A két járműtest összekapcsolása és szétválasztása egymástól csak műhelyben lehetséges,- "legnagyobb megengedett méretek": az I. mellékletben előirányzott legnagyobb méretek egy jármű használatánál,- "legnagyobb megengedett össztömeg": a legnagyobb tömeg egy, a nemzetközi forgalomban alkalmazott megrakott járműnél,- "legnagyobb megengedett tengelyterhelés": egy terhelt tengelyre vagy tengelycsoportra jutó legnagyobb tömeg a nemzetközi forgalomban,- "oszthatatlan rakomány": az a rakomány, amely a közúti szállítás céljára aránytalanul nagy költségek vagy kárkockázat nélkül nem osztható két vagy több egyedi rakományra, és amely méretei vagy tömege alapján nem szállítható olyan gépjárművön, pótkocsin, közúti járműszerelvényen vagy nyerges járművön, amely minden tekintetben megfelel az irányelv előírásainak,- "tonna": a felrakott tömeg egy tonnasúlya, azaz 9,8 kilonewtonnak (kN) felel meg.Az I. mellékletben felsorolt valamennyi legnagyobb megengedett méretet a 70/156/EGK irányelv I. mellékletének megfelelően kell mérni, ahol a tűréshatárok felfelé nem megengedettek.3. cikk(1) A tagállamok területükön nem utasíthatják el vagy tilthatják meg a használatát:- a nemzetközi forgalomban az olyan járműveknek, amelyeket bármely másik tagállamban engedélyeztek vagy helyeztek üzembe, a tömeget és méreteket érintő okokból,- a nemzeti forgalomban az olyan haszonjárműveknek, amelyeket bármely másik tagállamban engedélyeztek vagy helyeztek üzembe a méreteket érintő okokból,ha ezek a járművek az I. mellékletben megállapított határértékekkel összhangban vannak.Ez érvényes akkor is, ha:a) a vonatkozó járművek bizonyos, az I. mellékletben fel nem sorolt tömeg- és méretjellemzők tekintetében nem felelnek meg a tagállam követelményeinek;b) a tagállam illetékes hatósága, amelyben a járművet engedélyezték, illetve üzembe helyezték, olyan határértékeket engedélyezett, amelyeket a 4. cikk (1) bekezdése nem említ, és az I. mellékletben megállapított határértékeket túllépik.(2) Az (1) bekezdés a) pontja azonban nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a közösségi jogi előírások megfelelő figyelembevétele mellett, a területükön engedélyezett vagy üzembe helyezett járművek az I. mellékletben fel nem sorolt olyan tömeg- és méretjellemzőkkel bírjanak, amelyek megfelelnek a tagállamon belüli követelményeknek.(3) A fokozott hőszigetelésű járműveknél a tagállamok megkövetelhetik, hogy ATP-engedéllyel rendelkezzenek vagy ATP-engedélytáblával lássák őket el a gyorsan romlandó élelmiszerek nemzetközi szállításáról és az ilyen szállításokhoz szükséges különleges szállítóeszközökről szóló, az 1970. szeptember 1-jei megállapodásnak megfelelően.4. cikk(1) A tagállamok területén az olyan járművek vagy jármű-kombinációk rendes forgalma, amelyek az I. melléklet 1.1., 1.2., 1.4-1.8., 4.2. és 4.4. pontja jellemzőinek nem felelnek meg, a nemzeti áruszállításra vonatkozóan nem engedélyezhető.(2) A tagállamok azonban területükön engedélyezhetik azoknak a járműveknek vagy jármű-kombinációknak a forgalmát nemzeti áruszállításra, amelyek az I. melléklet 1.3., 2., 3., 4.1. és 4.3. pontja jellemzőinek nem felelnek meg.(3) Azok a járművek vagy jármű-kombinációk, amelyek a legnagyobb méreteket túllépik, csak különleges engedélyekkel engedhetők a forgalomba, amely engedélyeket az illetékes hatóságok diszkrimináció nélkül állítanak ki vagy eseti alapon e hatóságokkal történő megállapodásnak megfelelő diszkriminációmentes rendelkezéseknek megfelelően, amennyiben ezek a járművek vagy jármű-kombinációk oszthatatlan rakományokat szállítanak, vagy ezek szállítására szolgálnak.(4) A tagállamok területükön engedélyezhetik az I. melléklet 1.1., 1.2., 1.4-1.8., 4.2. és 4.4. pontjában megadott értékektől eltérő méretekkel rendelkező áruszállító járművek vagy jármű-kombinációk részvételét olyan nemzeti közlekedési tevékenységekben, amelyek a nemzetközi versenyt a közlekedés területén nem érintik jelentős mértékben.Abból indulnak ki, hogy a közlekedési tevékenységek a nemzetközi versenyhez a közlekedés területén jelentősen hozzájárulnak, ha az a) és b) pontban meghatározott feltételek legalább egyike teljesül:a) a közlekedési tevékenységeket egy tagállam területén speciális járművekkel vagy jármű-kombinációkkal olyan körülmények között végzik, amelyek között más tagállamok járművei általában nem tevékenykednek, mint pl. a fakitermelésben és az erdőgazdaságban végzett tevékenységek;b) az a tagállam, amely területén engedélyezi a szállítást olyan járművekkel vagy jármű-kombinációkkal, amelyek az I. mellékletben megállapított méretektől eltérnek, engedélyezi olyan gépjárművek, pótkocsik és félpótkocsik alkalmazását is, amelyek az I. mellékletben felsorolt legnagyobb méreteknek megfelelnek olyan kombinációkban, amelyek legalább az e tagállamban megengedett rakodási hosszakat elérik, hogy minden vállalat számára azonos versenyfeltételeket biztosítson (moduláris koncepció).Az érintett tagállam azonban, amelynek közúti infrastruktúráját össze kell hangolnia, hogy a b) pont alatt említett feltételt teljesíteni tudja, 2003. december 31-ig megtilthatja területén a nemzeti áruszállításban az olyan járművek vagy jármű-kombinációk forgalmát, amelyek a nemzeti előírásokat a méretek tekintetében túllépik, amennyiben a nemzeti jogszabályok nem diszkriminatív módon továbbra is érvényesek az összes közösségi szállítóra.A tagállamok értesítik a Bizottságot az e bekezdés alapján hozott intézkedésekről.(5) A tagállamok engedélyezhetik meghatározott helyi közlekedési tevékenység végzését egy kísérleti időszak alatt olyan járművek vagy jármű-kombinációk vonatkozásában, amelyek új technológiákon vagy koncepciókon nyugszanak, és amelyek nem tudják teljesíteni az irányelv egy vagy több követelményét. A tagállamok erről értesítik a Bizottságot.(6) A tagállamok területükön 2006. december 31-ig engedélyezhetik azoknak az áruszállító járműveknek vagy jármű-kombinációknak a forgalmát, amelyeket az irányelv alkalmazása előtt engedélyeztek vagy helyeztek üzembe, és amelyeknek méretei a különböző nemzeti rendelkezések vagy mérési eljárások alapján az I. melléklet 1.1., 1.2., 1.4-1.8., 4.2. és 4.4. pontjaiban megadott értékeket túllépik.5. cikkA 4. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül:a) a 3. cikk alkalmazásában azok a csuklós járművek, amelyeket 1991. január 1. előtt helyeztek üzembe, és amelyek az I. melléklet 1.6. és 4.4. pontjával nem állnak összhangban, ezeknek a feltételeknek megfelelőnek minősülnek, amennyiben teljes hosszuk nem nagyobb 15,50 m-nél;b) a 3. cikk alkalmazásában azok a közúti járműszerelvények, amelyeknek gépjárműveit 1991. december 31. előtt állították üzembe, és amelyek nem állnak összhangban az I. melléklet 1.7. és 1.8. pontjának feltételeivel, 1998. december 31-ig ezeknek a feltételeknek megfelelőnek minősülnek, amennyiben teljes hosszuk a 18,00 m-t nem haladja meg.6. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az 1. cikkben említett járművek, amelyek ezzel az irányelvvel összhangban állnak, az a), b) és c) pontban említett igazolásokkal rendelkezzenek:a) a következő két tábla egy kombinációjával:- a "gyártó táblájával", amelyet a 76/114/EGK irányelv [8] szerint állítanak ki és helyeznek el,- a III. mellékletnek megfelelő mérettáblával, amelyet a 76/114/EGK irányelv szerint állítanak ki és helyeznek el;b) egyetlen, a 76/114/EGK irányelv szerint kiállított és elhelyezett táblával, amely az a) pontban említett két táblát tartalmazza;c) egységes dokumentummal, amelyet annak a tagállamnak az illetékes hatósága állít ki, amelyben a járművet engedélyezték vagy forgalomba helyezték. Ennek a dokumentumnak ugyanazokat a rovatmegnevezéseket és adatokat kell tartalmaznia, mint az a) pontban említett táblának. Ezt az ellenőrzés számára könnyen hozzáférhető és jól védett helyen kell tartani.(2) Ha a jármű jellemzői többé nem felelnek meg a megfelelőségi tanúsítványon megadottaknak, akkor az a tagállam, amelyben a járművet engedélyezték, megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a megfelelőségi tanúsítványt megváltoztassák.(3) Az (1) bekezdésben említett táblát és dokumentumokat a tagállamok a járművek irányelv szerinti megfelelőségének tanúsításaként ismerik el.(4) A megfelelőségi tanúsítvánnyal ellátott járműveket a következőknek lehet alávetni:- véletlenszerű ellenőrzések a tömegre vonatkozó közös előírások tekintetében,- ellenőrzések a méretekre vonatkozó közös előírások tekintetében az irányelv megsértésének gyanúja esetén.(5) A tömegre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány középső oszlopában adott esetben a kérdéses járműre érvényes közösségi értékeket sorolják fel a tömegre. Az I. melléklet 2.2.2. c) pontjában említett járműre a jármű-kombináció legnagyobb megengedett tömege alatt zárójelben a "44 tonna" bejegyzést fűzik hozzá.(6) Minden tagállam dönthet úgy minden olyan jármű esetében, amelyet területén engedélyeztek vagy helyeztek üzembe, hogy a nemzeti jogszabályok alapján megengedett legnagyobb tömeget a megfelelőségi tanúsítvány bal oldali oszlopában és a műszakilag megengedett tömeget a jobb oldali oszlopában adja meg.7. cikkEz az irányelv nem zárja ki a tagállamokban hatályban lévő olyan közúti közlekedési rendelkezések alkalmazását, amelyek lehetővé teszik a bizonyos utakat vagy infrastrukturális létesítményeket használó járművek tömegének korlátozását, függetlenül attól, hogy a járműveket melyik államban tartják nyilván.8. cikkA 3. cikk 1998. december 31-ig nem érvényes Írországban és az Egyesült Királyságban:a) az I. melléklet 2.2., 2.3.1., 2.3.3., 2.4. és 3.3.2. pontjának előírásai tekintetében- a 2.2.2. pontban említett csuklós járművek kivételével, amelyekneki. össztömege nem haladja meg a 38 tonnát;ii. tömege nem haladja meg minden, a 3.3.2. pont szerinti tengelytávolságú hármas tengelyen a 22,5 tonnát,- a 2.2.3., 2.2.4., 2.3. és 2.4. pontban említett járművek kivételével, amelyeknek össztömege nem lépi túl a következő legnagyobb értékeket:i. 35 tonna a 2.2.3. és 2.2.4. pontban említett járművekre;ii. 17 tonna a 2.3.1. pontban említett járművekre;iii. 30 tonna a 2.3.3. pontban említett járművekre, az e pontban és a 4.3. pontban meghatározott feltételek betartásával;iv. 27 tonna a 2.4. pontban említett járművekre;b) az I. melléklet 3.4. pontjában említett előírások tekintetében, a 2.2., 2.3. és 2.4. pontban említett járművek kivételével, amelyeknek a hajtókeréktengelyre eső tömege nem haladja meg a 10,5 tonnát.9. cikkAz I. melléklet 1.2. a) pontjában említett előírásnak megfelelően, a tagállamok területükön 1999. december 31-ig megtagadhatják vagy megtilthatják az olyan autóbuszok használatát, amelyek 2,50 m-nél szélesebbek.A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott intézkedésekről. A Bizottság értesíti erről a többi tagállamot.10. cikkA IV. melléklet A. részében felsorolt irányelvek a 11. cikkben megadott dátummal a tagállamoknak a IV. melléklet B. részében megadott átállási határidőkre vonatkozó kötelezettségeinek sérelme nélkül hatályukat vesztik.A hatályukat vesztett irányelvekre történő hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, az V. mellékletben megadott korrelációs táblázatnak megfelelően.11. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1997. szeptember 17-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.12. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.13. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. július 25-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Coveney[1] HL C 38., 1994.2.8., 3. o. és HL C 247., 1995.9.23., 1. o.[2] HL C 295., 1994.10.22., 72. o.[3] Az Európai Parlament 1994. november 15-i véleménye (HL C 341., 1994.12.5., 39. o.), a Tanács 1995. december 8-i közös álláspontja (HL C 356., 1995.12.30., 13. o.) és az Európai Parlament 1996. március 14-i határozata (HL C 96., 1996.4.4., 233. o.).[4] HL L 2., 1985.1.3., 14. o., amelyet legutóbb a 92/7/EGK irányelv (HL L 57., 1992.3.2., 29. o.) módosított.[5] HL L 221., 1986.8.7., 48. o.[6] HL L 142., 1989.5.25., 3. o.[7] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. Az irányelvet utoljára az 1994-es csatlakozási okmány módosította.[8] HL L 24., 1976.1.30., 1. o. A legutóbb a 78/507/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 155., 1978.6.13., 31. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA JÁRMŰVEK LEGNAGYOBB MEGENGEDETT ÖSSZTÖMEGEI ÉS MÉRETEI, VALAMINT EZEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JELLEMZŐI1. | Legnagyobb megengedett méretek az 1. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett járművekre | |1.1. | Legnagyobb hossz: | |- gépjármű | 12,00 m |- pótkocsi | 12,00 m |- csuklós jármű | 16,50 m |- közúti járműszerelvény | 18,75 m |- csuklós autóbusz | 18,00 m |1.2. | Legnagyobb szélesség: | |a) összes jármű | 2,55 m |b) fokozott hőszigetelésű járművek felépítménye | 2,60 m |1.3. | Legnagyobb magasság (bármely jármű esetében) | 4,00 m |1.4. | Az 1.1., 1.2., 1.3., 1.6., 1.7. 1.8. és 4.4. pontban megadott értékek tartalmazzák a cserefelépítmények és szabványos rakományok, mint pl. konténerek értékeit is. | |1.5. | Minden üzemben lévő járműnek és jármű-kombinációnak egy 12,50 m-es külső sugarú és 5,30 m belső sugarú körgyűrűfelületen belül körbe kell tudni haladnia. | |1.6. | A legnagyobb távolság a nyeregszerkezet királycsaptengelye és a félpótkocsi hátsó része között | 12,00 m |1.7. | A közúti járműszerelvény hossztengelyével párhuzamosan mért legnagyobb távolság a rakfelület legelöl, a fülke mögött lévő külső pontja és a jármű-kombináció pótkocsijának leghátsó külső pontja között, levonva a vontató jármű hátsó része és a pótkocsi első része közötti távolságot | 15,65 m |1.8. | A közúti járműszerelvény hossztengelyével párhuzamosan mért legnagyobb távolság a rakfelület legelöl, a vezetőfülke mögötti külső pontja és a jármű-kombináció pótkocsijának leghátsó külső pontja között | 16,40 m |2. | A jármű legnagyobb megengedett össztömege (tonnában) | |2.1. | Egy jármű-kombinációhoz tartozó járművek | |2.1.1. | Kéttengelyes pótkocsik | 18 t |2.1.2. | Háromtengelyes pótkocsik | 24 t |2.2. | Jármű-kombinációk | |2.2.1. | Öt- vagy hattengelyes szerelvények | |a) kéttengelyes gépjármű háromtengelyes pótkocsival | 40 t |b)háromtengelyes gépjármű két- vagy háromtengelyes pótkocsival | 40 t |2.2.2. | Öt- vagy hattengelyes csuklós járművek | |a)kéttengelyes gépjármű háromtengelyes félpótkocsival | 40 t |b)háromtengelyes gépjármű két- vagy háromtengelyes félpótkocsival | 40 t |c)háromtengelyes gépjármű két- vagy háromtengelyes félpótkocsival, amely a kombinált forgalomban 40 láb ISO-konténert szállít | 44 t |2.2.3. | Négytengelyes közúti járműszerelvények, amelyek egy kéttengelyes gépjárműből és egy kéttengelyes pótkocsiból állnak | 36 t |2.2.4. | Négytengelyes csuklós járműszerelvények, amelyek egy kéttengelyes gépjárműből és egy kéttengelyes félpótkocsiból állnak, ha a félpótkocsi tengelytávolsága: | |2.2.4.1. | 1,3-1,8 m | 36 t |2.2.4.2. | több mint 1,8 m | 36 t + 2 t tömeghatár, ha a jármű legnagyobb megengedett össztömegét (18 t) és a félpótkocsi ikertengelynyomását (20 t) betartják, és az ikerabroncsozású hajtott tengely légrugózással vagy közösségi szinten egyenértékűnek elismert felfüggesztéssel felszerelt a II. melléklet szerint. |2.3. | Gépjárművek | |2.3.1. | Kéttengelyes gépjárművek | 18 t |2.3.2. | Háromtengelyes gépjárművek | - 25 t - 26 t ha a hajtott tengely ikerabroncsozással és légrugózással vagy más közösségi szinten egyenértékűnek elismert felfüggesztéssel felszerelt a II. melléklet szerint, vagy ha minden hajtott tengely ikerabroncsozással felszerelt, és a legnagyobb tengelynyomás tengelyenként nem lépi túl a 9,5 tonnát. |2.3.3. | Négytengelyes gépjárművek két kormányzott tengellyel | - 32 t ha a hajtótengely iker-gumiabroncsozással és légrugózással vagy a Közösség szintjén azonos értékűnek elismert rugózással van felszerelve a II. melléklet szerint, vagy ha minden hajtótengely iker-gumiabroncsozással van felszerelve, és a legnagyobb tengelyterhelés a 9,5 tonnát tengelyenként nem lépi túl. |2.4. | Háromtengelyes csuklós autóbuszok | 28 t |3. | Legnagyobb megengedett tengelyterhelés az 1. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett járművekre (tonnában) | |3.1. | Egy tengely Nem hajtott tengely | 10 t |3.2. | Pótkocsik és félpótkocsik ikertengelye Az ikertengely tengelyterheléseinek összege nem haladhatja meg az alábbi tengelytávoknál (d) a következő értékeket: | |3.2.1. | 1 m-nél kisebb (d < 1,0 m) | 11 t |3.2.2. | 1,0 m-től 1,3 m-nél kisebbig (1,0 ≤ d <1,3) | 16 t |3.2.3. | 1,3 m-től 1,8 m-nél kisebbig (1,3 ≤ d <1,8) | 18 t |3.2.4. | 1,8 m vagy több (1,8 ≤ d) | 20 t |3.3. | Háromtengelyes pótkocsik és félpótkocsik A hármas tengely tengelyterheléseinek összege nem haladhatja meg az alábbi tengelytávoknál (d) a következő értékeket: | |3.3.1. | 1,3 m vagy kisebb (d < 1,3 m) | 21 t |3.3.2. | 1,3 m felett és 1,4 m-ig (1,3 < d ≤1,4) | 24 t |3.4. | Hajtott tengely | |3.4.1. | A 2.2.1. és 2.2.2. pontok járműveinek hajtott tengelye | 11,5 t |3.4.2. | A 2.2.3., 2.2.4., 2.3. és 2.4. pontok járműveinek hajtókeréktengelye | 11,5 t |3.5. | Gépjárművek ikertengelyei Az ikertengely tengelyterheléseinek összege az alábbi tengelytávoknál (d) a következő értékeket nem haladhatja meg: | |3.5.1. | 1 m-nél kisebb (d < 1,0 m) | 11,5 t |3.5.2. | 1,0 m vagy nagyobb, de 1,3 m-nél kisebb (1,0 ≤ d < 1,3) | 16 t |3.5.3. | 1,3 m vagy nagyobb, de 1,8 m-nél kisebb (1,3 ≤ d < 1,8) | - 18 t - 19 t ha a hajtott tengely ikerabroncsozással és légrugózással vagy közösségi szinten egyenértékűnek elismert felfüggesztéssel felszerelt a II. melléklet szerint, vagy ha minden hajtott tengely ikerabroncsozással felszerelt, és a legnagyobb tengelyterhelés a 9,5 tonnát tengelyenként nem lépi túl. |4. | Az 1. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett járművek vonatkozó jellemzői | |4.1. | Minden jármű A jármű vagy jármű-kombináció hajtott tengelye vagy tengelyei által hordozott tömeg nem lehet kisebb, mint a megrakott jármű vagy jármű-kombináció teljes tömegének 25 %-a, amennyiben nemzetközi forgalomban használják | |4.2. | Közúti járműszerelvények A gépjármű hátsó tengelye és a pótkocsi első tengelye közötti távolság nem lehet kisebb, mint 3 m | |4.3. | A megengedett legnagyobb össztömeg a tengelytávolság függvényében Egy négytengelyes gépjármű tonnában kifejezett össztömege nem haladhatja meg a legelső és leghátsó tengely méterben kifejezett távolságának az ötszörösét | |4.4. | Félpótkocsi A nyeregszerkezet királycsaptengelye és a félpótkocsi első részének bármely pontja közötti vízszintes távolság nem haladhatja meg a 2,04 m-t | |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETFELTÉTELEK A LÉGRUGÓZÁSOK ÉS MEGHATÁROZOTT MÁS RUGÓZÁSI RENDSZEREK EGYENÉRTÉKŰSÉGÉRE A JÁRMŰ HAJTOTT TENGELYÉN (TENGELYEIN)1. A LÉGRUGÓZÁS MEGHATÁROZÁSAA rugózási rendszer akkor minősül légrugózásnak, ha a rugóhatás legalább 75 %-át légrugók fejtik ki.2. EGYENÉRTÉKŰSÉG A LÉGRUGÓZÁSSALA rugózás akkor minősül a légrugózással egyenértékűnek, ha a következő előfeltételek teljesülnek:2.1. az egy hajtott tengelyre vagy egy tengelycsoportra merőlegesen vetített rugózott tömeg rövid idejű, alacsony frekvenciájú, függőleges szabad lengése során a legnagyobb terhelés mellett mért frekvenciának és csillapításnak a 2.2-2.5. pontban megállapított határokon belül kell lennie;2.2. minden tengelynek hidraulikus lengéscsillapítóval felszereltnek kell lennie. Ikertengelyeknél a hidraulikus lengéscsillapítókat úgy kell elhelyezni, hogy a tengelycsoport lengése a legkisebb mértékre csökkenjen;2.3. a D közepes csillapítási viszonynak a rugózás kritikus csillapítása több mint 20 %-ának kell lennie a normál állapotban, azaz felszerelt és működő hidraulikus lengéscsillapítókkal;2.4. ha az összes hidraulikus lengéscsillapítót eltávolítják, vagy üzemen kívül helyezik, akkor a rugózás csillapítási viszonyának a D közepes csillapítási viszony legfeljebb 50 %-a lehet;2.5. a rugózott tömeg frekvenciája a hajtott tengelyen vagy tengelycsoporton keresztül rövid idejű, szabad függőleges rezgési folyamatnál nem lépheti túl a 2,0 Hz értéket;2.6. a rugózás frekvenciáját és csillapítását a 3. pontban határozzák meg. A frekvencia és csillapítás értékeinek mérésére szolgáló vizsgálati eljárást a 4. pont írja le.3. A FREKVENCIA ÉS A CSILLAPÍTÁS DEFINÍCIÓJAEbben a meghatározásban M rugózott tömegből (kg) indulnak ki egy hajtott tengelyen vagy tengelycsoporton. A tengelynek vagy tengelycsoportnak K newton/méter (N/m) függőleges össznyomása van az útfelület és a rugózott tömeg között, és C newton per méter/sec (N.s/m) a csillapítási tényezője. Z a rugózott tömeg úthossza függőleges irányban. A rugózott tömeg szabad rezgésének mozgásegyenlete:MdZ+ C+ kZ = 0Az F rugózott tömeg rezgési frekvenciája radián/sec-ban:F =4M2A csillapítás kritikus, ha C = Co,aholC= 22KMC/Co.A rugózott tömeg rövid idejű, szabad függőleges rezgése a 2. ábrán bemutatott csillapított szinuszgörbét követi. A frekvenciát az összes figyelembe veendő rezgési ciklushoz szükséges idő mérésével lehet meghatározni. A csillapítást az egymást követő, azonos irányban fellépő rezgési csúcsok mérésével határozzák meg. Ha az első és a második rezgési ciklus amplitúdócsúcsa A1 a A2, akkor a D csillapítási arány:D = CC= 1· lnA1A2Itt ln az amplitúdóarány természetes logaritmusa.4. VIZSGÁLATI ELJÁRÁSAhhoz, hogy D csillapítási arány vizsgálatánál a csillapítási arányt eltávolított hidraulikus lengéscsillapítónál, valamint a rugózás F frekvenciáját meg lehessen állapítani, a megrakott járművel vagy:a) kis sebességgel (5 km/h ± 1 km/h) egy 80 mm-es magasságú küszöbön kell áthaladni az 1. ábrán ábrázolt módon; a frekvenciára és a csillapításra a rövid idejű rezgést kell megvizsgálni, amely azután jelentkezik, hogy a hajtott tengely kerekei ismét elhagyták a küszöböt;vagyb) az alvázat lefelé kell húzni úgy, hogy a hajtott tengely terhelése a legnagyobb statikus érték másfélszerese legyen. Ezután a járműre ható húzóerőt hirtelen meg kell szüntetni, és az ebből eredő rezgést kell vizsgálni;vagyc) az alvázat felfelé kell húzni úgy, hogy a rugózott tömeg 80 mm-el a hajtott tengely fölé kerüljön. Ezután a járműre ható húzóerőt hirtelen meg kell szüntetni, és az ebből eredő rezgést kell vizsgálni;vagyd) más eljárás alá kell vetni, amennyiben ennek egyenértékűségét a gyártó az illetékes műszaki szolgálat felé kielégítően igazolni tudja.A járművet a hajtott tengely és az alváz között a tengelyre merőlegesen egy lengésíró szerkezettel kell ellátni. Az első és a második kompressziócsúcs közötti időtartam alapján egyrészt az F frekvenciát, másrészt az amplitúdóarányt és ezzel a csillapítást is meg lehet állapítani. Kettős hajtott tengelynél a lengésírót az egyes hajtott tengelyek és az alváz között a tengelyekre merőlegesen kell elhelyezni.+++++ TIFF +++++1. ábraKüszöb a rugózásvizsgálathoz+++++ TIFF +++++2. ábraCsillapított szinuszgörbe tövid idejú szabad rezgésnél--------------------------------------------------III. MELLÉKLETMÉRETTÁBLA A 6. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJA SZERINTI. Lehetőleg a 76/114/EGK irányelvben hivatkozott tábla mellé elhelyezett mérettábla a következő adatokat tartalmazza:1. a gyártó neve [1];2. a jármű azonosító száma [2];3. a gépjármű, a pótkocsi vagy félpótkocsi (L) hossza;4. a gépjármű, a pótkocsi vagy félpótkocsi (W) szélessége;5. adatok a jármű-kombinációk hosszának méréséhez:- távolság (a) a gépjármű eleje és a csatlakozóberendezésének középpontja között (vonóhorog vagy nyeregszerkezet); több összekapcsolási pontú nyeregszerkezetnél a legkisebb és a legnagyobb értékeket (amin és amax) kell megadni,- távolság a pótkocsi csatlakozóberendezésének középpontja (vonószem) vagy a félpótkocsi csatlakozóberendezésének középpontja (királycsap) és a pótkocsi vagy a félpótkocsi hátulja között; több összekapcsolási pontú nyeregszerkezetnél a legkisebb és a legnagyobb értékeket (bmin és bmax) kell megadni.A jármű-kombinációk hossza az a hosszúság, amelyet akkor mérnek, ha a gépjármű és a pótkocsi, illetve félpótkocsi egyenes vonalban állnak egymás mögött.II. A megfelelőségi tanúsítványon felsorolt értékeknek a közvetlenül a járművön végzett mérések pontos értékeit kell tükrözniük.[1] Ezeket az adatokat nem kell megismételni, ha a járművet egységes táblával látták el, amely a tömegre és méretekre vonatkozó adatokat tartalmazza.[2] Ezeket az adatokat nem kell megismételni, ha a járművet egységes táblával látták el, amely a tömegre és méretekre vonatkozó adatokat tartalmazza.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETA. RÉSZHATÁLYUKAT VESZTETT IRÁNYELVEK(a 10. cikk szerint)- 85/3/EGK irányelv bizonyos közúti járművek tömegéről, méreteiről és más műszaki jellemzőiről és ennek ezt követő módosításai:- 86/360/EGK irányelv- 88/218/EGK irányelv- 89/338/EGK irányelv- 89/460/EGK irányelv- 89/461/EGK irányelv- 91/60/EGK irányelv- 92/7/EGK irányelv- 86/364/EGK irányelv a járműveknek az egyes közúti járművek tömegéről, méretéről és bizonyos egyéb műszaki jellemzőiről szóló 85/3/EGK irányelvnek való megfelelőségének az igazolásáról.B. RÉSZIrányelv | Határidő az alkalmazásra |85/3/EGK (HL L 2., 1985.1.3., 14. o.) | 1986. július 1. |1990. január 1. |86/360/EGK (HL L 217., 1986.8.5., 19. o.) | 1992. január 1. |86/364/EGK (HL L 221., 1986.8.7., 48. o.) | 1987. július 29. |88/218/EGK (HL L 98., 1988.4.15., 48. o.) | 1989. január 1. |89/338/EGK (HL L 142., 1989.5.25., 3. o.) | 1991. július 1. |89/460/EGK (HL L 226., 1989.8.3., 5. o.) | 1993. január 1. |89/461/EGK (HL L 226., 1989.8.3., 7. o.) | 1991. január 1. |91/60/EGK (HL L 37., 1991.2.9., 37. o.) | 1991. szeptember 30. |92/7/EGK (HL L 57., 1992.3.2., 29. o.) | 1992. december 31. |--------------------------------------------------V. MELLÉKLETKORRELÁCIÓS TÁBLÁZATEz az irányelv | 85/3/EGK | 86/360/EGK | 86/364/EGK | 88/218/EGK | 89/338/EGK | 89/460/EGK | 89/461/EGK | 91/60/EGK | 92/7/EGK |1. cikk (1) bekezdése | 1. cikk (1) bekezdése | | | | | | | | |1. cikk (1) bekezdés a) pontja | - | | | | | | | | |1. cikk (1) bekezdés b) pontja | 1. cikk (1) bekezdés b) pontja | | | | | | | | |1. cikk (2) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdése | | | | | | | | |2. cikk 1-4. és 6-10. francia bekezdése | | | | | 1. cikk (2) bekezdése | | | | |2. cikk 5. és 11-12. francia bekezdése | - | | | | | | | | |2. cikk utolsó bekezdése | - | | | | | | | | |3. cikk (1) bekezdése | - | | | | | | | | |3. cikk (1) bekezdés a) és b) pontja | 3. cikk (1) bekezdés a) és b) pontja | | | | | | | | |3. cikk (2) bekezdése | 3. cikk (2) bekezdése | | | | | | | | |3. cikk (3) bekezdés | - | | | | | | | | |4. cikk | - | | | | | | | | |5. cikk a) pontja | | | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | | |5. cikk b) pontja | | | | | | | | 1. cikk (1) bekezdése | |6. cikk (1)-(4) bekezdése | | | 1. cikk (1)-(4) bekezdése | | | | | | |6. cikk (5) és (6) bekezdése | | | 2. cikk (1) és (2) bekezdése | | | | | | |7. cikk | 6. cikk | | | | | | | | |8. cikk | | | | | | 1. cikk | | | |9-12. cikk | - | | | | | | | | |13. cikk | 9. cikk | | | | | | | | |I. melléklet | I. melléklet | | | | | | | | |1. pont | 1. pont | | | | | | | | |1.1. pont 1-3. és 5. francia bekezdése | | | | | | | | 1. cikk (2) bekezdése | |1.1. pont 4. francia bekezdése | - | | | | | | | | |1.2. pont a) pontja | - | | | | | | | | |1.2. pont b) pontja | - | | | | | | | | |1.3-1.5. pont | 1.3-1.5. pont | | | | | | | | |1.6. pont | | | | | | | 1. cikk (3) bekezdése | | |1.7. pont | | | | | | | | 1. cikk (3) bekezdése | |1.8. pont | - | | | | | | | | |2-2.1. pont b) pontja | 2-2.1. pont b) pontja | | | | | | | | |2.2.2. pont a)-c) pontja | 2.2.2. pont a)-c) pontja | | | | | | | | |2.2.3. pont 2.2.4.1. pont | | | | | 1. cikk (5) bekezdés b) pontja | | | | |2.2.4.2. pont | | | | | | | | | 1. cikk (1) bekezdés a) pontja |2.3-2.3.1. pont | | | | | 1. cikk (5) bekezdés c) pontja | | | | |2.3.2-2.3.3. pont | | | | | | | | | 1. cikk (1) bekezdés b) és c) pontja |2.4. pont | | | | | 1. cikk (5) bekezdés c) pontja | | | | |3-3.3.2. pont | 3-3.3.2. pont | | | | | | | | |1. cikk 1. bekezdés d) pontja | | 3.4-3.4.1. pont | | | | | | | |1. cikk (3) bekezdése | | | | | 3.4.2-3.5.2. pontd) pontja | | | | |3.5.3. pont | | | | | | | | | 1. cikk (1) bekezdés d) pont |4-4.2. pont | 4-4.2. pont | | | | | | | | |4.3. pont | | | | | 1. cikk (5) bekezdés e) pontja | | | | |4.4. pont | | | | | | | cikk (4) bekezdés | | |II. melléklet | | | | | | | | | III. melléklet |III. melléklet | | | melléklet | | | | | | |--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. június 26.) a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló 85/511/EGK irányelv, a szarvasmarhafélék és sertések Közösségen belüli kereskedelmét befolyásoló állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK irányelv, valamint a szarvasmarhafélék, a sertés, továbbá a friss hús vagy a húsipari termékek harmadik országokból történő behozatala kapcsán felmerülő egészségügyi, valamint állatorvosi vizsgálattal kapcsolatos problémákról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0423

Hivatalos Lap L 224 , 18/08/1990 o. 0013 - 0018 finn különkiadás fejezet 3 kötet 33 o. 0129  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 33 o. 0129

		A Tanács irányelve(1990. június 26.)a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló 85/511/EGK irányelv, a szarvasmarhafélék és sertések Közösségen belüli kereskedelmét befolyásoló állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK irányelv, valamint a szarvasmarhafélék, a sertés, továbbá a friss hús vagy a húsipari termékek harmadik országokból történő behozatala kapcsán felmerülő egészségügyi, valamint állatorvosi vizsgálattal kapcsolatos problémákról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról(90/423/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európa Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a 85/511/EGK [4] irányelv a száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedéseket vezetett be;mivel a belső piac 1993. január 1-jei megvalósításának érdekében a száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi szinten már elfogadott intézkedések módosítása szükséges az egész Közösségben; mivel alapvető, hogy egységes politika valósuljon meg a Közösségen belül;mivel egy, a száj- és körömfájás elleni védekezésről szóló bizottsági tanulmány megállapította, hogy a Közösség egészén belül kívánatosabb lenne a vakcinázás elhagyása, mint alkalmazása; mivel megállapították, hogy kockázatos a vírus laboratóriumi kezelése az az iránt fogékony állatokra való átterjedés lehetősége miatt és a vakcinázás is, ha az inaktiválási eljárások nem biztosítják annak biztonságát;mivel a Bizottság tanulmánya egy jövőbeli vakcinázási politikát illetően egyértelműen megállapította, hogy egy megadott időponttól kezdve a fertőzés elleni vakcinázás hatósági visszavonását kell megvalósítani, és hogy e visszavonást a fertőzött állatok teljes levágásának és megsemmisítésének kell kísérnie;mivel a 1988. július 12-i 88/379/EGK bizottsági határozat [5], ami a 85/511/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének alkalmazása során a tagállamok által meghatározott szabályok összehangolásáról szól, már előírta a minden tagállamban – a fertőzött gazdaságokban történő teljes levágás alóli kivételek engedélyezése esetén – alkalmazandó minimális szabálykészletet;mivel szélsőséges esetekben, ha egy járványos állatbetegség széleskörű terjedése fenyeget, szükséges lehet igénybe venni a sürgősségi vakcinázást; mivel szükséges meghatározni azokat a feltételeket, amelyeknek esetén ez a vakcinázás végrehajtható;mivel a száj- és körömfájás-fertőzés ellen irányuló kampány során egy egységes közösségi politika elfogadása magában foglalja a Közösségen belüli élőállat-kereskedelemre és a harmadik országokból történő élő állatok és bizonyos állati termékek behozatalára vonatkozó szabályok összehangolását;mivel az állatok levágására, megsemmisítésére és egyéb rendkívüli intézkedésekre vonatkozó, a tagállamoknak járó pénzügyi támogatást különböző mértékben kell megállapítani;mivel az új intézkedések alkalmazását a Bizottságnak kell figyelemmel kísérni, és végrehajtásukról a Tanácsnak évente beszámolni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 85/511/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk helyébe a következő lép:"1. cikkEz az irányelv a száj- és körömfájás-fertőzés megjelenésekor – a vírus típusától függetlenül – alkalmazandó közösségi ellenőrző intézkedéseket határozza meg."2. Az 5. cikkbena) a 2. pontban az "a) azokban a tagállamokban, illetve régiókban, ahol tilos a vakcinázás" szövegrészt és a b) pont egészét el kell hagyni;b) a 3. pontban a "nem alkalmazzák" szövegrész helyébe a "nem szükséges alkalmazni" szövegrész lép.3. A 6. cikkbena) az (1) bekezdés első albekezdésében "az 5. cikk (2) bekezdése a) pontjának első és második francia bekezdésében és a (2) bekezdés b) pontjának i. alpontjában" helyébe "az 5. cikk (2) bekezdése első és második francia bekezdésében" lép;b) az (1) bekezdés második albekezdésében az "a) pont" – ot el kell hagyni;c) a (2) bekezdés helyébe a következő szövegrész lép:"(2) Ha élnek az (1) bekezdésben foglalt könnyítés lehetőségével, a tagállamok a 88/397/EGK bizottsági határozatban [6] megállapított intézkedéseket alkalmazzák."4. A 9. cikkben:a) az (1) bekezdés utolsó mondata helyébe a következő lép:"E körzetek kialakítása során figyelembe veszik – a vírus levegőben vagy bármely más módon történő terjedésének előrejelzését lehetővé tevő – természetes határokat, ellenőrzési létesítményeket és technológiai fejlődést, és ezen elemek figyelembevételével e körzetek kialakítását – szükség esetén – felül kell vizsgálni.";b) a (2) bekezdés a) pontjának első francia bekezdése helyébe a következő két francia bekezdés lép:"– a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartó valamennyi gazdaságot nyilvántartásba kell venni,– a nyilvántartásban szereplő gazdaságokat bizonyos időszakonként állatorvosi felügyeletnek kell alávetni,".5. A 11. cikk (1) bekezdésének első és második francia bekezdésben a "melléklet" és az "I. melléklet" helyébe mindkét esetben a "B. melléklet" lép.6. A 13. cikk helyébe a következő lép:"13. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy:- a száj- és körömfájás elleni vakcinák használata tilos,- a száj- és körömfájás vírus kezelése kutatás, diagnózis és/vagy oltóanyag-előállítás céljából csak az A. és B. mellékletben felsorolt, jóváhagyott létesítményekben és laboratóriumokban végezhető,- a száj- és körömfájás elleni vakcina tárolása, beszerzése, terjesztése és értékesítése a Közösség területén hatósági ellenőrzés alatt végezhető,- a második francia bekezdésben említett létesítmények és laboratóriumok csak akkor kerülhetnek jóváhagyásra, ha eleget tesznek a FAO által, a száj- és körömfájásvírussal való in vitro és in vivo laboratóriumi munkára vonatkozóan ajánlott minimumkövetelményeknek.(2) A Bizottság állatorvos szakértői a tagállamok illetékes szerveivel együttműködve helyszíni ellenőrzések során bizonyosodnak meg arról, hogy az A. és B. mellékletekben említett laboratóriumokban és létesítményekben alkalmazott biztonsági rendszerek megfelelnek a FAO minimumszabványainak.A Bizottság ezeket a vizsgálatokat legalább évente egyszer elvégzi. Az első ilyen vizsgálat 1992. január 1-je előtt esedékes, és ezen időpont előtt a Bizottság az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak az első jelentését benyújtja. Az A. és B. mellékletben szereplő létesítmények és laboratóriumok jegyzékét e vizsgálatok figyelembevételével a Bizottság 1991. december 31-ig – a 17. cikkben említett eljárással összhangban – felülvizsgálhatja.. A jegyzéket ugyanezen eljárással összhangban rendszeresen naprakésszé teszik.Ugyanezen eljárással összhangban döntés hozható egységes szabályzat elfogadásáról, az A. és B. mellékletben felsorolt létesítményekben és laboratóriumokban alkalmazott biztonsági rendszerek kielégítő működése érdekében.(3) Az (1) bekezdésnek száj- és körömfájás elleni vakcina használatára vonatkozó előírásainak ellenére, amikor a betegséget megállapították és az széleskörű elterjedéssel fenyeget, az állatok teljes immunitását biztosító technikai eljárásokkal történő sürgősségi vakcinázás bevezetéséről döntés hozható. Ez esetben a bevezetésre kerülő intézkedések magukban foglalják:- annak a területnek a földrajzi kiterjedését, amelyben a sürgősségi vakcinázás alkalmazandó,- a vakcinázandó állatok fajait és korát,- a vakcinázás időtartamát,- a vakcinázott állatok és termékeik különleges zárlatát,- a vakcinázott állatok különleges megjelölését és nyilvántartásba vételét,- a vészhelyzethez kapcsolódó egyéb kérdéseket.A sürgősségi vakcinázás bevezetésével kapcsolatos döntést a Bizottság hozza az érintett tagállammal együttműködve, a l6. cikkben meghatározott eljárással összhangban. A döntés során különös figyelmet fordítanak az állatállomány sűrűségére bizonyos régiókban és a különleges fajták védelmének szükségességére.Azonban az első albekezdéstől eltérve, a járványkitörés körüli területen a sürgősségi vakcinázás bevezetéséről szóló döntést az érintett tagállam is meghozhatja, a Bizottság értesítését követően, feltéve hogy ez az alapvető közösségi érdekeket nem veszélyezteti. A döntést az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság – a l6. cikkben meghatározott eljárással összhangban – azonnal felülvizsgálja."7. A 14. cikk helyébe a következő lép:"14. cikk(1) A száj- és körömfájás-vakcina közösségi tartalékainak létrehozásáig, a tagállamok jogosultak antigén tartalékokat tartani a mellékletekben felsorolt létesítmények egyikében.Az első albekezdés alkalmazásában, a Bizottság és a tagállamok által kijelölt létesítmények felelősei szerződést kötnek; a szerződések kitérnek különösen a szükséges antigén dózisok – legfeljebb 10 szerotípusra vonatkozó – mennyiségére, tekintettel a 90/423/EGK irányelv [7] 5. cikkének (1) bekezdésében említett tervekkel összefüggésben felmért kívánalmakkal..Ezen átmeneti időszak után a tagállamok a Közösség felügyelete alatt jogosultak a sürgősségi vakcinázás esetén azonnal felhasználható vakcinák csomagolására és tárolására létesítményeket fenntartani.(2) A Tanács – a Bizottság minősített többséggel elfogadott javaslata alapján –1991. április 1. előtt kijelöl egy, a vakcina és a keresztimmunitás-vizsgálatok elvégzésére szakosított intézményt és meghatározza annak hatáskörét.(3) 1991. április 1. előtt a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak, szükség esetén a száj- és körömfájás-vakcina Közösségen belüli csomagolására, előállítására, terjesztésére és készleteinek állapotára vonatkozó szabályozási javaslatokkal ellátva, legalább kettő közösségi száj- és körömfájás elleni vakcina tartalékkészlet felállításáról szóló javaslatokkal együtt."8. A 15. cikket el kell hagyni.9. A 18. cikk helyébe a következő lép:"18. cikkA Bizottság az ezen irányelv alkalmazása során nyert tapasztalatokról szóló – szükség esetén javaslatokkal kiegészített – jelentése alapján, a Tanács a 90/423/EGK irányelv [*] HL L 395., 1989.12.30., 13. o. elfogadásától számított két éven belül felülvizsgálja a helyzetet."10. Az irányelv kiegészül egy, az ezen irányelv mellékletében szereplő és a továbbiakban "A. melléklet" – nek nevezett melléklettel. A jelenlegi melléklet, aminek címe "A száj és körömfájás elleni védekezésbe bevont laboratóriumok""B. melléklet" lesz.2. cikkA legutóbb a 89/662/EGK irányelvvel [9] módosított 64/432/EGK irányelv [10] 4a. cikke a következőképpen módosul:1. Az 1. pont első albekezdésében:i. a 3. sorban: "… amely legalább 12 hónapig nem alkalmazott oltást és.…";ii. a B. pont helyébe a következő lép:"B. ahol az állat olyan tagállamból jön, amely az előző 12 hónap során profilaktikus vakcinázást alkalmazott, vagy kivételes esetben sürgősségi vakcinázáshoz folyamodott a területén;"iii. a B. pont vége és az első albekezdés 2. pontjának vége a következő albekezdéssel egészül ki:"Ebben az esetben a korábban említett garanciák követelhetők a sürgősségi vakcinázási műveletek befejezését követő 12 hónapig."2. A 2. pont első albekezdésében a bevezető szavak helyébe a következők lépnek:"2. A tagállamok, amelyek kivételes esetben sürgősségi vakcinázáshoz folyamodtak területük egészén, és vakcinázott állatokat engedtek be területükre, a következő feltételekkel engedhetik be az élő szarvasmarhákat a területükre:"3. A következő albekezdést kell beiktatni az utolsó albekezdés elé:"Ha a tagállam a legutóbb a 90/423/EGK irányelvvel [*] HL L 224., 1990.8.18., 13. o. módosított 85/511/EGK irányelv [**] HL L 315., 1985.11.26., 11. o. 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban jogosult területének egy korlátozott részén sürgősségi vakcinázáshoz folyamodni, ez a területe többi részének státuszát nem érinti, feltéve hogy a vakcinázott állatokra vonatkozó zárlati intézkedések az oltási műveletek befejezése utáni 12 hónapig hatályban vannak."3. cikkA legutóbb a 89/662/EGK irányelvvel [13] módosított 72/462/EGK irányelv [14] a következők szerint módosul:1. A 6. cikk helyébe a következő lép:"6. cikk(1) A 3. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok nem engedélyezik az ezen irányelv hatálya alá tartozó állatok behozatalát, kivéve ha azok olyan harmadik országból jönnek:a) amelyek mentesek azoktól a betegségektől, amikre az állatok fogékonyak:- a megelőző 12 hónapban a keleti marhavész, a szarvasmarhák tüdőlobja, a kéknyelv betegség, az afrikai sertéspestis és a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) tekintetében,- a megelőző hat hónapban fertőző hólyagos szájgyulladás tekintetében;b) amelyekben a megelőző 12 hónapban az a) pont első francia bekezdésében említett betegségek ellen, amikre az állatok fogékonyak, vakcinázást nem alkalmaztak.(2) A tagállamok saját területükre száj- és körömfájásra fogékony állatfajok harmadik ország területéről származó egyedeit az alábbi feltételek mellett hozhatnak be:1. ha az állatok olyan harmadik országból származnak, amely legalább két éve mentes a száj- és körömfájástól, amely legalább tizenkét hónapja nem alkalmazott vakcinázást, és amely nem enged a területére olyan állatokat, amelyeket a megelőző egy éven belül vakcináztak, biztosíték arra nézve, hogy ezeket nem vakcinázták száj- és körömfájás ellen;2. ha az állatok olyan harmadik országból származnak, ami legalább két éve mentes a száj- és körömfájástól, ami alkalmaz vakcinázást, és ami beenged a területére vakcinázott állatokat:a) biztosíték arra nézve, hogy az állatokat nem vakcinázták száj- és körömfájás ellen;b) biztosíték arra nézve, hogy a szarvasmarhák negatív reakciót adtak a garattorokváladék-vétellel végzett száj- és körömfájásvírus-tesztre (Probang-próba);c) biztosíték arra nézve, hogy az állatok negatív reakciót adtak a száj- és körömfájás vírusa elleni ellenanyagok kimutatására végzett szerológiai vizsgálatra;d) biztosíték arra nézve, hogy az állatokat hatósági állatorvos felügyelete alatt 14 napig az exportáló országban egy karanténállomáson elkülönítették. Ebben az összefüggésben, a karantén állomáson elhelyezett állatok egyikét sem vakcinázták száj- és körömfájás ellen az exportot megelőző 21 napon, és a szállítmány részét képező állatok kivételével más állatokat nem vittek be a karanténállomásra ugyanezen időtartam alatt;e) 21 napos karanténba helyezés;3. ha az állatok olyan harmadik országból érkeznek, amely nem volt mentes a száj- és körömfájástól legalább két évig:a) a 2. pontban említett biztosítékok;b) további biztosítékok, amelyekről a 30. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell dönteni.E bekezdés alkalmazásában egy harmadik ország továbbra is legalább két évig a száj- és körömfájástól mentesnek tekinthető, még akkor is, ha a betegség korlátozott, szórványos előfordulását észlelték területének korlátozott részén, azzal a feltétellel, hogy az ilyen eseteket három hónapnál kevesebb idő alatt felszámolták.(3) A 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban:a) a 3. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül elfogadják azoknak a harmadik országoknak a jegyzékét, amelyek jogosultak állatokat exportálni a Közösségbe, és amelyek megfelelnek a (2) bekezdés szerinti követelményeknek;b) elfogadják a karanténállomások jegyzékét, amelyekről ezek az országok állatokat exportálhatnak a Közösségbe; ésc) döntenek minden egyes ilyen ország esetében az esetleges további biztosítékokról."2. A 14. cikk a következők szerint módosul:1. A (2) bekezdés a) pontjában "az egzotikus száj- és körömfájás betegség" szövegrészt el kell hagyni.2. A következő bekezdéssel egészül ki:"(3) A 3. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül:a) a friss hús importja olyan harmadik országból, ahol:- a száj- és körömfájás (A, O, C törzsek) endémiás jellegű,- rendszeres állatvágás nem történik a száj- és körömfájás-fertőzés kitörése esetén,- vakcináznak,a következő feltételek mellett engedélyezhető:i. a harmadik országot vagy annak egy régióját a 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban hagyták jóvá;ii. a hús érett, pH-ja ellenőrzött, kicsontozták és a fő nyirokcsomókat eltávolították.Az emberi fogyasztásra szánt vágási melléktermékek és belsőségek behozatalát a tudományos szakvéleményre tekintettel korlátozzák. Különleges feltételek alkalmazhatók a gyógyszeripari és takarmányipari célokra szánt vágási melléktermékekre és belsőségekre vonatkozóan. E feltételeket és korlátozásokat a 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el.b) azokból a harmadik országokból, ahol a száj- és körömfájás SAT és ASIA 1 törzse ellen vakcináznak, a friss hús importja a következő feltételek mellett engedélyezhető:i. a harmadik országnak vannak olyan régiói, ahol a vakcinázást nem engedélyezték és a száj- és körömfájás nem fordult elő 12 hónapig; a régiókat a 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban jóváhagyják;ii. a hús érett, kicsontozták, a fő nyirokcsomókat eltávolították és nem a levágást követő 3 héten hozzák be;iii. a vágási melléktermékek és belsőségek behozatala ezen országokból nem engedélyezett;c) friss hús behozatala olyan harmadik országokból,- ahol vakcináznak, és- amik 12 hónapja mentesek a száj- és körömfájástóla 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban engedélyezhető;d) a friss hús importja olyan harmadik országokból, ahol- rutinszerűen nem vakcináznak, és- a száj- és körömfájás-mentességet megállapítottáka 29. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően és a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó szabályokkal összhangban engedélyezhető.Az első albekezdés a) és b) pontjában említett országokra vonatkozó kiegészítő szabályok a 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban kerülnek megállapításra."4. cikk(1) A területük egészén vagy annak egy részén profilaktikus vakcinázást alkalmazó tagállamok legkésőbb 1992. január 1-jéig előrehozzák a vakcinázást, és a vakcinázás befejezésének napjától megtiltják a vakcinázott állatoknak a területükre történő behozatalát.(2) Az (1) bekezdés azonban a száj- és körömfájásra fogékony élő állatok és állati termékek vonatkozásában a 85/511/EGK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében és a 90/425/EGK irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében említett határozatok alkalmazásának napján lép életbe.(3) Amennyiben a (2) bekezdésben említett határozatokat nem fogadják el 1991. június 30-ig, a Bizottság megteszi a szükséges javaslatokat.5. cikk(1) Minden egyes tagállam egy, a száj- és körömfájásjárvány kitörése esetén foganatosítandó nemzeti intézkedéseket részletező előrejelző tervet készít.E tervnek lehetővé kell tennie a járvány hatékony és gyors felszámolása érdekében szükséges, az üzemhez, berendezésekhez, személyzethez és minden más anyaghoz való hozzáférhetőséget. Pontosan fel kell tüntetnie a vakcinával kapcsolatos követelményeket, amelyre minden tagállam igényt tart a sürgősségi vakcinázás alkalmazása esetén.(2) A Bizottság a 85/511/EGK irányelv 16. cikkében meghatározott eljárással összhangban 1990. december 31-ig megállapítja a tervek elkészítéséhez szükséges kritériumokat.(3) A (2) bekezdésben meghatározott kritériumoknak megfelelő terveket a Bizottságnak 1991. december 31-ig küldik meg.(4) A Bizottság megvizsgálja a terveket annak megállapítása érdekében, hogy azok elősegítik-e a kívánt célok elérését és módosítási javaslatokat tesz az érintett tagállamnak különösen azért, hogy biztosítsa e tervek összeférhetőségét más tagállamokéval.A Bizottság a 85/511/EGK irányelv 16. cikkében meghatározott eljárással összhangban jóváhagyja a – szükség esetén módosított – terveket.A terveket – a helyzetben bekövetkezett fejleményekre tekintettel –, a továbbiakban módosítják, vagy ugyanezen eljárásnak megfelelően kiegészítik.(5) A 82/894/EGK irányelv 6. cikkében meghatározott eljárással összhangban, annak 3. cikke (1) bekezdésétől eltérve, a Bizottság a száj- és körömfájás járvány kitörésére vonatkozó egy – a Bizottság és a többi tagállam tájékoztatását szolgáló – korai előrejelző rendszert hoz létre.6. cikkA lehetséges nehézségekre tekintettel – különösen, ha a 85/511/EGK irányelv 13. cikkének (3) bekezdéséhez folyamodnak –, amelyek egy vagy több tagállamban az ezen irányelv alkalmazása előtti intézkedésekről az ezen irányelv által megállapított intézkedésekre való áttérésből eredhetnek, vagy amennyiben az 5. cikkben meghatározott tervek végrehajtása szükségessé teszi, a Bizottság, a 85/511/EGK irányelv 16. cikkében meghatározott eljárással összhangban, megfelelő – legfeljebb két évre szóló – intézkedéseket fogadhat el. A 64/432/EGK irányelv 4. cikke a) pontjának sérelme nélkül 1991. január 1-je előtt elfogadják különösen az utolsó 12 hónapban nem vakcinázott állatok mozgására vonatkozó intézkedéseket.7. cikk1992. január 1-je előtt a Bizottság jelentést nyújt be a Közösség állatorvosi szolgálatainak rendszeréről.8. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1992. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.9. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1990. június 26-án.a Tanács részérőlaz elnökM. O'Kennedy[1] HL C 327., 1989.12.30., 84. o.[2] HL C 113., 1990.5.7., 179. o.[3] HL C 62., 1990.3.12., 44. o.[4] HL L 315., 1985.11.26., 11. o.[5] HL L 189., 1988.7.20., 25. o.[6] HL L 189., 1988.7.20., 25. o.[7] HL L 395., 1989.12.30., 13. o.[9] HL L 395., 1989.12.30., 13. o.[10] HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.[13] HL L 395., 1989.12.30., 13. o.[14] HL L 302., 1972.12.31., 28. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"A. MELLÉKLETTagállam | Intézmények |Àllami | Magán |Belgium | Uccle | – |Dánia | Lindholm | – |Németország | – | Cooper || Behringwerke || Bayer |Görögország | Athens | – |Franciaország | LCRV Alfort | Rhône-Merieux |Írország | – | – |Olaszország | Brescia | – |Padua | |Perugia | |Luxemburg | – | – |Hollandia | Lelystad | – |Portugália | – | – |Spanyolország | Madrid | Cooper || Hipra || Sobrino |Egyesült Királyság | – | Cooper |"--------------------------------------------------