title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/719 irányelve (2015. április 29.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  6.5.2015

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 115/1

            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/719 IRÁNYELVE
      (2015. április 29.)
      a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
      tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
      a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
      a rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
      mivel:

                  (1)

                  Hangsúlyozni kell, hogy – a verseny torzulásának elkerülése és a közúti infrastruktúra védelme mellett – csökkenteni kell az üvegházhatású gázkibocsátást, ezen belül különösen a szén-dioxid-kibocsátást (CO2), javítani kell a közúti közlekedés biztonságát és hozzá kell igazítani a jogszabályokat a technológiai fejlődéshez és a változó piaci igényekhez, valamint meg kell könnyíteni az intermodális szállítási műveleteket.

                  (2)

                  A technológia jelenlegi fejlettségi szintje lehetővé teszi behúzható, illetve behajtható aerodinamikai eszközöknek a járművek hátuljára való felszerelését. Ezek felszerelése azonban azt eredményezné, hogy a jármű hosszúsága meghaladná a 96/53/EK tanácsi irányelv (3) szerinti megengedett legnagyobb hosszúságot. Ezért engedélyezni kell a szóban forgó megengedett legnagyobb hosszúságoktól való eltérést. Ezen irányelv célja, hogy az ilyen eszközök felszerelését attól az időponttól kezdve tegye lehetővé, amikor megtörtént az aerodinamikai eszközök típusjóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények szükséges módosításainak átültetése vagy alkalmazása, illetve a Bizottság elfogadta az ilyen eszközök használatára vonatkozó üzemeltetési szabályokat megállapító végrehajtási jogi aktusokat.

                  (3)

                  A gépjárművek vezetőfülkéje aerodinamikai jellemzőinek javulása jelentős előnnyel járna a járművek energiahatékonysága vonatkozásában, feltehetően a járművek hátuljára rögzített behúzható, illetve behajtható aerodinamikai eszközöknek is köszönhetően. A 96/53/EK irányelv által meghatározott jelenlegi legnagyobb hosszúságok mellett azonban ez a javulás a járművek hasznos teherbírásának csökkentése és a közúti közlekedési ágazat gazdasági egyensúlyának veszélyeztetése nélkül nem lenne lehetséges. Ezért engedélyezni kell a legnagyobb hosszúságoktól való eltérést is. Az eltérés nem használható azonban a jármű hasznos teherbírásának növelésére.

                  (4)

                  A forgalombahozatalt megelőzően el kell végezni – a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) keretének megfelelően az 500 mm hosszúságot meghaladó aerodinamikai eszközök és a gépjármű aerodinamikai jellemzőit javító vezetőfülkével felszerelt járművek típusjóváhagyását, amennyiben az ilyen járművek meghaladják a 96/53/EK irányelvben megállapított határértékeket.

                  (5)

                  A járművek új kialakítású vezetőfülkékkel való felszerelésének lehetővé tétele hozzájárulhat a közúti közlekedés biztonságának növeléséhez, mégpedig a gépjármű holtterének csökkenése révén, többek között a szélvédő alatti területen, ami számos veszélyeztetett úthasználó, például gyalogos és kerékpáros életét mentheti meg. Ez az új kialakítású vezetőfülke olyan szerkezeti elemeket is magában foglalhat, amelyek a jármű ütközésekor energiát nyelnek el. A jármű vezetőfülkéjének potenciális térfogat-növekedése javítja továbbá a járművezető biztonságát és kényelmét. A hosszabb vezetőfülkékre vonatkozó fokozott biztonsági előírások kidolgozását követően meg lehetne fontolni, hogy érdemes-e kiterjeszteni ezeket az előírásokat olyan járművekre is, amelyekre nem vonatkozik a hossz növelése.

                  (6)

                  Az alternatív erőátviteli rendszerek, amelyek magukban foglalják a hibrid erőátviteli rendszereket, a gépi meghajtáshoz szükséges energiát két forrásból, éghető üzemanyagból vagy akkumulátorból, illetve más villamos vagy mechanikus energiatároló eszközből nyerik. Ezek alkalmazása a nehéz tehergépjárművekben és az autóbuszokban többlettömeget eredményez, de csökkenti a környezetszennyezést. Az ilyen többlettömeget, amennyiben nem kívánjuk gazdaságilag hátrányos helyzetbe hozni a közúti szállítási ágazatot, nem szabad számításba venni a jármű hasznos teherbírásának rovására. A többlettömeg azonban nem növelheti a jármű hasznos teherbírását.

                  (7)

                  A többlettömeg-engedmény a jövőbeni alternatív üzemanyagokkal hajtott (a hagyományos üzemanyagokkal hajtott gépjárművekben lévőknél nagyobb tömegű erőátviteli rendszerrel rendelkező) járművekre is vonatkozhat. Ezért az ilyen alternatív üzemanyagokat fel lehet venni az alternatív üzemanyagok ezen irányelv szerinti listájára, ha használatuk szükségessé teszi a többlettömeg-engedmény alkalmazását.

                  (8)

                  Ez az irányelv lehetővé teszi a járműveknek és jármű-kombinációknak a 95/53/EK irányelvben meghatározott legnagyobb megengedett tömegétől és méreteitől való eltérést. A tagállamoknak azonban lehetővé kell tenni, hogy a közúti közlekedés biztonságával vagy az infrastrukturális sajátosságokkal összefüggő okokból korlátozhassák egyes járművek közlekedését úthálózatuk meghatározott részein.

                  (9)

                  A konténeres szállítás területén egyre gyakrabban használnak 45 láb hosszúságú konténereket. E konténereket minden szállítási módban szállítják. Az intermodális szállítási műveletek közúti szakaszait azonban jelenleg kizárólag olyan nehézkes adminisztratív eljárások lefolytatása mellett van mód teljesíteni, amelyek a tagállamokra és a fuvarozókra egyaránt nagy terheket rónak, eltekintve attól az esettől, amikor szabadalmi oltalom alatt álló lekerekítést alkalmaznak a konténerek sarkainál, amely viszont elrettentő mértékben drága. Az ilyen konténereket szállító járművek megengedett hosszának 15 cm-rel való növelésével a fuvarozók megszabadulhatnak az említett adminisztratív terhektől, és könnyebbé válnak az intermodális szállítási műveletek, miközben sem a közúti infrastruktúra nem károsodik, sem más úthasználók érdekei nem sérülnek. Az intermodális szállítási műveletek jelen irányelv szerinti fogalommeghatározása nem sérti a 92/106/EGK tanácsi irányelv (5) felülvizsgálatával kapcsolatos munkát.

                  (10)

                  Az intermodális szállítási műveletek további előmozdítása és a legfeljebb 45 láb hosszúságú konténerek vagy cserefelépítmények üres tömegének figyelembevétele mellett a két- vagy háromtengelyes félpótkocsit vontató háromtengelyes gépjárművek közúti közlekedésben való részvételét 44 tonna legnagyobb megengedett össztömegig kell engedélyezni. A legfeljebb 45 láb hosszúságú konténereket vagy csereszekrényeket szállító háromtengelyes félpótkocsit vontató kéttengelyes gépjárművek részvételét intermodális szállítási műveletekben 42 tonna legnagyobb megengedett össztömegig kell engedélyezni.

                  (11)

                  A 96/53/EK irányelv elfogadása óta jelentős mértékben megnőtt az autóbuszok utasainak és az utasok poggyászának átlagos tömege. Mindez, tekintettel az irányelv szerinti tömeghatárokra, a szállítható utasszám folyamatos csökkenését eredményezte. Emellett az őket szállító járművek tömegét a jelenlegi műszaki követelményeknek – például az Euro VI. normának – való megfeleléshez szükséges berendezések tovább növelték. Mivel az energiahatékonyság növelése érdekében a tömegközlekedés használatát kell ösztönözni az egyéni közlekedéssel szemben, vissza kell állítani az autóbuszok korábbi utasszámát, figyelembe véve az utasok és poggyászuk megnövekedett tömegét is. Mindez a kéttengelyes autóbuszok megengedett tömegének oly módon történő megnövelésével valósítható meg, hogy ennek hatására ne károsodjon a közúti infrastruktúra a fokozottabb igénybevétel következtében.

                  (12)

                  A verseny bármilyen jellegű torzulásának megakadályozása és a közúti biztonság garantálása érdekében a tagállamoknak megfelelő módon fel kell lépniük a járművek túlterhelését tiltó előírások megsértésével szemben.

                  (13)

                  Annak biztosítása érdekében, hogy ne torzuljon a gazdasági szereplők közötti verseny és javuljon a jogsértések felderítése, a tagállamoknak 2021. május 27-ig konkrét intézkedéseket kell hozniuk azon forgalomban lévő járművek vagy jármű-kombinációk kiszűrése érdekében, amelyek tömege vélhetően meghaladja a vonatkozó tömeghatárokat és amelyeket emiatt ellenőrizni kell. Ezen járművek kiszűrése történhet az úttestbe beépített, az elhaladó jármű tömegének mérését lehetővé tévő mérőrendszerek vagy a járművek fedélzetére szerelt, a vonatkozó hatóságokkal távoli adatkommunikációt folytató érzékelők segítségével. Ezeket a fedélzeti adatokat a járművezető számára is hozzáférhetővé kell tenni. Minden tagállamnak minden évben megfelelő számú ellenőrzést kell végeznie a járművek tömegére vonatkozóan. Ezen ellenőrzések számának arányosnak kell lennie az érintett tagállamban évente ellenőrzött járművek teljes számával.

                  (14)

                  Az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében a tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az irányelv megsértése esetén kiszabadandó szankciókra vonatkozóan, valamint biztosítaniuk kell e szabályok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

                  (15)

                  Annak érdekében, hogy a járművek és a jármű-kombinációk tömegének ellenőrzése nemzetközi szinten hatékonyabbá váljon és ezen ellenőrzések lefolytatása gördülékenyebb legyen, fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok információcserét folytassanak. Ezen információcsere céljából az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján kijelölt kapcsolattartót kell igénybe venni.

                  (16)

                  Az Európai Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen tájékoztatni kell a tagállamok illetékes hatóságai által elvégzett közúti ellenőrzésekről. A tagállamok által nyújtott tájékoztatás lehetővé teszi a Bizottság számára annak biztosítását, hogy a teherfuvarozók betartsák az ezen irányelv által megállapított szabályokat, valamint annak meghatározását, hogy szükség van-e további kényszerintézkedések megállapítására.

                  (17)

                  Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

                  (18)

                  A Bizottság nem fogadhat el az aerodinamikai eszközök használatára vonatkozó operatív követelményekkel kapcsolatos végrehajtási jogi aktusokat, sem a járművek tömegének fedélzeti mérésére szolgáló berendezésekre vonatkozó részletes műszaki előírásokat, amennyiben az ezen irányelv szerint létrehozott bizottság nem nyilvánít véleményt a Bizottság által előterjesztett végrehajtási jogi aktus tervezetéről.

                  (19)

                  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az alternatív üzemanyagok ezen irányelvben foglalt jegyzékének a technológiai fejlődést figyelembe vevő naprakésszé tételére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt megfelelő konzultációkat folytasson, többek között a tagállamok szakértőivel. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

                  (20)

                  Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban ezen irányelv terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

                  (21)

                  A 96/53/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

            ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
      1. cikk
      A 96/53/EK irányelv a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                              „a

                              2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) II. mellékletében meghatározott, az M2 és M3 kategóriába sorolt gépjárművek és a 0. kategóriába sorolt pótkocsijaik, valamint az N2 és N3 kategóriába sorolt gépjárművek és a 03 és 04 kategóriába sorolt pótkocsijaik;

                     (*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (»keretirányelv«) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).”"
						;

                  2.

                  A 2. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az első bekezdés a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki.
                              „—   »alternatív üzemanyagok«: a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagokat legalább részben helyettesítő üzemanyagok vagy energiaforrások, amelyek potenciálisan hozzájárulnak a közlekedési ágazat dekarbonizációjához és javítják annak környezeti teljesítményét, beleértve:

                                          a)

                                          az elektromos járművek minden típusa által használt villamos energia;

                                          b)

                                          hidrogén;

                                          c)

                                          földgáz, beleértve a biometánt, gáznemű (sűrített földgáz – CNG) és cseppfolyósított (cseppfolyósított földgáz – LNG) formában;

                                          d)

                                          cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG);

                                          e)

                                          a fedélzeten tárolt/fedélzeti forrásból származó mechanikus energia, ideértve a hulladékhőt is,

                                    —   »alternatív üzemanyaggal hajtott jármű«: teljes egészében vagy részben alternatív üzemanyaggal meghajtott olyan gépjármű, amely a 2007/46/EK irányelv kerete szerinti jóváhagyással rendelkezik;
                              —   »intermodális szállítási műveletek«:

                                          a)

                                          a 92/106/EGK tanácsi irányelv (**) 1. cikkében meghatározott, egy vagy több, legfeljebb 45 láb teljes hosszúságú konténer vagy cserefelépítmény szállítása céljából végzett kombinált szállítási műveletek, vagy

                                          b)

                                          a vízi szállítást is magukban foglaló, egy vagy több, legfeljebb 45 láb teljes hosszúságú konténer vagy cserefelépítmény szállítása céljából végzett szállítási műveletek, feltéve, hogy a kezdeti vagy a végső közúti szakasz hossza legfeljebb 150 km az Unió területén. Az említett 150 km-es távolság túlléphető, amennyiben az a tervezett szolgáltatás szempontjából a legközelebb eső megfelelő közlekedési terminál eléréséhez szükséges, az alábbi járművek esetében:

                                                      i.

                                                      az I. melléklet 2.2.2. pontjának a) vagy b) alpontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelő jármű; vagy

                                                      ii.

                                                      az I. melléklet 2.2.2. c) vagy d) pontjának megfelelő járművek, amennyiben a távolságot az érintett tagállam engedélyezi.

                                    Az intermodális szállítási műveletek tekintetében a tervezett szolgáltatás szempontjából a legközelebb eső megfelelő közlekedési terminál attól eltérő tagállamban is lehet, mint amelyikben a rakományt be- vagy kirakodták;
                              —   »megbízó«: az a természetes vagy jogi személy, aki a fuvarlevélen vagy egy azzal egyenértékű dokumentumon (például tranzit fuvarlevélen) megbízóként kerül megnevezésre és/vagy akinek a nevében vagy megbízásából a fuvartársasággal a fuvarszerződést megkötötték.

                                 (**)  A Tanács 92/106/EGK irányelve (1992. december 7.) a tagállamok közötti, bizonyos típusú vegyes áruszállításra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 368., 1992.12.17., 38. o.).”"
						;

                              b)

                              a második bekezdésben a „70/156/EGK irányelv” hivatkozás helyébe a következő szöveg lép:
                              „2007/46/EK irányelv”.

                  3.

                  A 4. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a (4) bekezdés harmadik és negyedik albekezdését el kell hagyni;

                              b)

                              a (6) bekezdést el kell hagyni.

                  4.

                  Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „5. cikk
                  A 3. cikk alkalmazásában azok a csuklós járművek, amelyeket 1991. január 1. előtt helyeztek üzembe, és amelyek nem felelnek meg az I. melléklet 1.6. és 4.4. pontjában foglalt előírásoknak, akkor minősülnek ezeknek az előírásoknak megfelelőnek, amennyiben teljes hosszuk nem nagyobb 15,50 m-nél.”.

                  5.

                  A 8., 8a. és 9. cikket el kell hagyni.

                  6.

                  A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
                  „8b. cikk
                  (1)   Az energiahatékonyság javítása érdekében az aerodinamikai eszközökkel felszerelt, a (2) és a (3) bekezdésben megállapított követelményeknek és a 2007/46/EK irányelvnek megfelelő járművek vagy jármű-kombinációk túlléphetik az ezen irányelv I. mellékletének 1.1. pontjában meghatározott legnagyobb hosszúságokat abból a célból, hogy a járművek vagy jármű-kombinációk hátsó részére aerodinamikai eszközöket lehessen felszerelni. Az ilyen eszközökkel felszerelt járműveknek vagy jármű-kombinációknak meg kell felelniük az ezen irányelv I. mellékletének 1.5. pontjában foglaltaknak, és a megengedett legnagyobb hosszúságok túllépése nem eredményezheti a szóban forgó járművek vagy jármű-kombinációk rakodási hosszának a növekedését.
                  (2)   Az (1) bekezdésben említett azon aerodinamikai eszközök esetén, amelyek meghaladják az 500 mm-es hosszúságot, a forgalomba hozatalukat megelőzően el kell végezni a típusjóváhagyást a 2007/46/EK irányelv kerete szerinti típus-jóváhagyási szabályoknak megfelelően.
                  A Bizottság 2017. május 27-ig felméri, hogy szükséges-e elfogadni vagy módosítani az aerodinamikai eszközök típusjóváhagyására vonatkozóan az említett keretben foglalt műszaki követelményeket. A felmérés során a Bizottság figyelembe veszi azt, hogy garantálni kell a közúti közlekedés és az intermodális szállítási műveletek biztonságát, különösen pedig az alábbiakat:

                              a)

                              az eszközök biztonságos rögzítése, oly módon, hogy csökkenjen annak a veszélye, hogy azok egy idő után leválnak intermodális szállítási műveletek alatt is;

                              b)

                              más – különösen a veszélyeztetett helyzetben lévő – úthasználók biztonsága, többek között a következők révén: annak garantálásával, hogy az aerodinamikai eszközök felszerelésekor a körvonaljelzések láthatóan kerüljenek elhelyezésre, a közvetett látási követelmények kiigazításával, valamint annak biztosításával, hogy egy jármű vagy jármű-kombináció hátsó részével való ütközés esetén ne csökkenjen az aláfutás elleni védelem hatékonysága.

                        Ebből a célból a Bizottság – adott esetben – jogalkotási javaslatot nyújt be a 2007/46/EK irányelv kerete szerinti típus-jóváhagyási szabályok módosítására.
                  (3)   Az (1) bekezdésben említett aerodinamikai eszközöknek meg kell felelniük az alábbi operatív feltételeknek:

                              a)

                              olyan körülmények esetén, amikor veszélyeztethetik más úthasználók vagy a járművezető biztonságát, a járművezető behajtja, behúzza vagy eltávolítja az eszközöket;

                              b)

                              a településeken belüli és a települések közötti közúti infrastruktúrán való használatuk tekintettel van az olyan területek sajátosságaira, ahol a megengedett legnagyobb sebesség legfeljebb 50 km/h, és ahol magasabb a közlekedés veszélyeztetett résztvevői jelenlétének valószínűsége; valamint

                              c)

                              az ilyen eszközök használatának kompatibilisnek kell lennie az intermodális szállítási műveletekkel. Az ilyen eszközök behúzott/behajtott állapotban sem haladhatják meg az engedélyezett legnagyobb hosszúságot 20 cm-nél nagyobb mértékben.

                        (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadásával részletes rendelkezéseket állapít meg annak érdekében, hogy biztosítsa a (3) bekezdés végrehajtásának egységes feltételeit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 10i. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
                  (5)   Az (1) bekezdést a (2) bekezdésben említett jogi aktusokat érintő módosítások átültetésének vagy alkalmazásának napjától kezdődően és – adott esetben – a (4) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását követően kell alkalmazni.
                  9a. cikk
                  (1)   Az energiahatékonyság – különösen a vezetőfülkék aerodinamikai teljesítményét illető – javítása és a közúti közlekedés biztonságának növelése céljából túl lehet lépni az ezen irányelv I. mellékletének 1.1. pontjában meghatározott legnagyobb hosszúságokat azon járművek és jármű-kombinációk esetében, amelyek megfelelnek a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek és a 2007/46/EK irányelvnek, amennyiben vezetőfülkéjük jobb aerodinamikai, energiahatékonysági és biztonsági teljesítményt biztosít. Az ilyen vezetőfülkével felszerelt járműveknek vagy jármű-kombinációknak meg kell felelniük az ezen irányelv I. mellékletének 1.5. pontjában foglaltaknak, és a megengedett legnagyobb hosszúságok túllépése nem eredményezheti a szóban forgó járművek hasznos teherbírásának a növekedését.
                  (2)   Az (1) bekezdésben említett járművek forgalomba hozatalát megelőzően el kell végezni azok jóváhagyását a 2007/46/EK kerete szerinti típus-jóváhagyási szabályoknak megfelelően. 2017. május 27-ig a Bizottság felméri, hogy az említett keretnek megfelelően szükséges-e az ilyen vezetőfülkével rendelkező járművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki követelményeket megállapítani. A felmérés során a Bizottság figyelembe veszi a következőket:

                              a)

                              a járművek vagy jármű-kombinációk aerodinamikai teljesítményének javulása;

                              b)

                              a veszélyeztetett úthasználók és a gépjárművezetők általi láthatóságuk javítása, különösen a gépjárművek holtterének csökkentésével;

                              c)

                              az ütközés esetén más úthasználóknak okozott károk vagy sérülések csökkentése;

                              d)

                              a járművezetők biztonsága és kényelme.

                        Ebből a célból a Bizottság – adott esetben – jogalkotási javaslatot nyújt be a 2007/46/EK irányelv kerete szerinti típus-jóváhagyási szabályok módosítására.
                  (3)   Az (1) bekezdést esettől függően három évvel a (2) bekezdésben említett jogi aktusokat érintő módosítások átültetésének vagy alkalmazásának napjától kezdődően kell alkalmazni.”.

                  7.

                  A 10a. cikket el kell hagyni.

                  8.

                  A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
                  „10b. cikk
                  Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek legnagyobb megengedett tömegét az I. melléklet 2.3.1., 2.3.2. és 2.4. pontja tartalmazza.
                  Az alternatív üzemanyaggal hajtott járműveknek emellett teljesíteniük kell az I. melléklet 3. pontjában a legnagyobb megengedett tengelyterhelés vonatkozásában meghatározott tömeghatárokat.
                  Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek esetében szükséges többlettömeget a kérdéses jármű jóváhagyási eljárása során a gyártó által benyújtott dokumentáció alapján kell meghatározni. A többlettömeget fel kell tüntetni a 6. cikkel összhangban előírt hivatalos igazolásokon.
                  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10h. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy ezen irányelv alkalmazása céljából naprakésszé tegye a 2. cikkben említett, olyan alternatív üzemanyagokat tartalmazó listát, amelyek esetében többlettömeget kell biztosítani. Különösen fontos, hogy a Bizottság a szokásos gyakorlatát követve e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt szakértői konzultációkat folytasson, többek között a tagállamok szakértőivel.
                  10c. cikk
                  Az I. melléklet 1.1. pontjában – adott esetben figyelemmel a 9. cikk (1) bekezdésére – megállapított legnagyobb hosszúságok és a melléklet 1.6. pontjában megállapított legnagyobb megengedett távolság legfeljebb 15 cm-rel léphető túl azon járművek és jármű-kombinációk esetében, amelyek 45 láb hosszúságú konténereket vagy 45 láb hosszúságú cserefelépítményeket szállítanak – akár üresen, akár rakománnyal –, amennyiben a kérdéses konténer vagy cserefelépítmény közúti szállítása intermodális szállítási művelet részeként történik.
                  10d. cikk
                  (1)   2021. május 27-ig a tagállamok konkrét intézkedéseket tesznek a közlekedésben részt vevő azon járművek és jármű-kombinációk azonosítása érdekében, amelyek valószínűsíthetően túllépték a legnagyobb megengedett tömeget, és amelyeket ezért az illetékes hatóságaiknak az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés biztosítása érdekében ellenőrizniük kell. Az említett intézkedéseket az úttestbe beépített automatikus rendszerek vagy a (4) bekezdésnek megfelelően a járművek fedélzetén elhelyezett tömegmérő berendezések segítségével lehet végrehajtani.
                  A tagállamok nem követelhetik meg a járművek tömegének fedélzeti mérésére szolgáló berendezések felszerelését olyan járművekben vagy jármű-kombinációkban, amelyeket más tagállamokban vettek nyilvántartásba.
                  Az uniós és a nemzeti jog sérelme nélkül, amennyiben automatikus rendszereket használnak az ezen irányelvben foglaltak megsértésének megállapítása és szankciók kiszabása céljából, az ilyen automatikus rendszereket tanúsítvánnyal kell ellátni. A tanúsítvány nem szükséges, amennyiben az automatikus rendszerek használata kizárólag azonosítási célokat szolgál.
                  (2)   Minden tagállam megfelelő – a területén évente ellenőrzött járművek teljes számával arányos – számú ellenőrzést végez minden naptári évben a közlekedésben részt vevő járművek vagy jármű-kombinációk tömegére vonatkozóan.
                  (3)   A tagállamok a 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 18. cikkével összhangban biztosítják, hogy az illetékes hatóságaik kicseréljék egymással az e cikkben említett jogsértésekre és szankciókra vonatkozó információkat.
                  (4)   Az (1) bekezdésben említett fedélzeti tömegmérő berendezéseknek pontosnak, megbízhatónak, illetve valamennyi járműtípussal teljes mértékben interoperábilisnak és kompatibilisnek kell lennie.
                  (5)   A Bizottság 2016. május 27-ig végrehajtási jogi aktusok elfogadásával részletes rendelkezéseket állapít meg annak érdekében, hogy biztosítsa a (4) bekezdésben említett interoperabilitási és kompatibilitási szabályok végrehajtásának egységes feltételeit.
                  Az interoperabilitás biztosítása érdekében a részletes rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük azt, hogy a tömegre vonatkozó adatokat a mozgó járműből bármely időpontban továbbítani lehessen az illetékes hatóságok és a járművezető részére. Az adatkommunikációt a CEN által a speciális célú, rövid hatótávolságú adatátvitel területén közzétett EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 és EN ISO 14906 szabványoknak megfelelő interfészeken keresztül kell lebonyolítani. Az adatkommunikációnak ezen felül biztosítania kell, hogy a tagállamok illetékes hatóságai azonos módon továbbíthassanak és cserélhessenek információkat a tagállamok bármelyikében nyilvántartásba vett és a járművek tömegének fedélzeti mérésére szolgáló berendezést használó járművekkel és jármű-kombinációkkal.
                  A valamennyi járműtípussal való kompatibilitás biztosítása érdekében a gépjárművek fedélzeti rendszerének lehetővé kell tennie bármilyen típusú, általa vontatott pótkocsiról vagy félpótkocsiról érkező adat fogadását és feldolgozását.
                  Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 10i. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
                  10e. cikk
                  A tagállamok szabályokat állapítanak meg az ezen irányelv megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. E szankcióknak hatékonynak, megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ezekről a szabályokról értesítik a Bizottságot.
                  10f. cikk
                  (1)   A konténerek és a cserefelépítmény szállítása tekintetében a tagállamok szabályokat állapítanak meg, amelyek előírják, hogy:

                              a)

                              a megbízó adjon át a konténerek vagy cserefelépítmény szállításával általa megbízott teherfuvarozó részére egy nyilatkozatot, amely tartalmazza a szállított konténer vagy cserefelépítmény tömegét, valamint

                              b)

                              a teherfuvarozó biztosítson hozzáférést a megbízótól származó minden releváns okmányhoz.

                        (2)   A tagállamok szabályokat állapítanak meg adott esetben mind a megbízó, mind a teherfuvarozó felelősségére vonatkozóan, olyan esetek tekintetében, amikor az (1) bekezdésben említett információk hiányoznak vagy nem helytállóak, és a jármű vagy jármű-kombináció túlterhelt.
                  10 g. cikk
                  A tagállamok minden második évben – legkésőbb az adott kétéves időszak végét követő év szeptember 30-ig – megküldik a Bizottság részére a szükséges információkat a következőkre vonatkozóan:

                              a)

                              az előző két naptári évben elvégzett ellenőrzések száma, valamint

                              b)

                              azon túlterhelt járművek vagy jármű-kombinációk száma, amelyeket azonosítottak.

                        Ezen információk részét képezhetik az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 17. cikke értelmében benyújtott információknak.
                  A Bizottság elemzi az e cikknek megfelelően birtokába került információkat és azt belefoglalja az 561/2006/EK rendelet alapján az Európai Parlament és a Tanács részére megküldendő jelentésbe.
                  10h. cikk
                  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
                  (2)   A Bizottságnak a 10b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2015. május 26-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
                  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10b. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
                  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
                  (5)   A 10b. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.
                  10i. cikk
                  (1)   A Bizottságot a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 42. cikkében említett közúti szállítási bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4). értelmében vett bizottságnak.
                  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet5. cikkét kell alkalmazni.
                  (3)   Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
                  10j. cikk
                  2020. május 8-ig a Bizottság szükség esetén jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezen irányelvhez a 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) által fűzött módosítások végrehajtásáról, figyelembe véve bizonyos piaci szegmensek sajátos jellemzőit. A jelentés alapján a Bizottság szükség esetén jogalkotási javaslatot terjeszt elő, megfelelő hatásvizsgálattal együtt. A jelentést az esetleges jogalkotási javaslat benyújtása előtt legkésőbb hat hónappal közzé kell tenni.

                     (1)

                              (1)*

                              Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

                     (2)

                              (2)*

                              Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

                     (3)

                              (3)*

                              Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

                     (4)

                              (4)*

                              Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

                     (5)

                              (5)*

                              Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/719 irányelve (2015. április 29.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 115., 2015.5.6., 1. o.).”

                        .

                  (9)

                  Az I. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              az 1.2. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

                                          „a)

                                          ab) alpontban említett járművek kivételével az összes jármű: 2,55 m”

                                    ;

                              b)

                              az 1.2. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

                                          „b)

                                          fokozott hőszigetelésű járművek felépítménye vagy járművek által szállított, fokozott hőszigetelésű konténerek vagy cserefelépítmények: 2,60 m”

                                    ;

                              c)

                              a 2.2.2. pont c) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

                                          „c)

                                          intermodális szállítási műveletek keretében egy vagy több konténert vagy cserefelépítményt szállító kéttengelyes gépjármű háromtengelyes félpótkocsival, legfeljebb 45 láb legnagyobb teljes hosszúságig: 42 t”

                                    ;

                              d)

                              a 2.2.2. pont a következő alponttal egészül ki:

                                          „d)

                                          intermodális szállítási művelet keretében egy vagy több konténert vagy cserefelépítményt szállító háromtengelyes gépjármű két- vagy háromtengelyes félpótkocsival, legfeljebb 45 láb legnagyobb teljes hosszúságig: 44 t”

                                    ;

                              e)

                              a 2.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „2.3.1.

                                          Kéttengelyes gépjárművek, az autóbuszok kivételével: 18 t
                                          Alternatív üzemanyaggal hajtott, kéttengelyes gépjárművek, az autóbuszok kivételével: a 18 tonna megengedett legnagyobb össztömeg az alternatív üzemanyag-technológia esetében szükséges többletsúllyal, de legfeljebb egy tonnával megnövelésre kerül
                                          Kéttengelyes autóbuszok: 19,5 t”

                                    ;

                              f)

                              a 2.3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „2.3.2.

                                          Háromtengelyes gépjárművek: 25 vagy 26 tonna, amennyiben a hajtott tengelyt ikerabroncsozással és légrugósfelfüggesztéssel vagy az Unióban ezzel egyenértékűként elismert, a II. mellékletben meghatározott felfüggesztéssel szerelték, vagy ha a hajtott tengelyek mindegyikét ikerabroncsozással rögzítették és a legnagyobb tengelyterhelés tengelyenként nem haladja meg a 9,5 tonnát
                                          Alternatív üzemanyaggal hajtott háromtengelyes gépjárművek: a 25 tonna vagy 26 tonna megengedett legnagyobb össztömeg, amennyiben a hajtott tengelyt ikerabroncsozással és légrugós felfüggesztéssel vagy az Unióban ezzel egyenértékűként elismert, a II. mellékletben meghatározott felfüggesztéssel szerelték, vagy ha a hajtott tengelyek mindegyikét ikerabroncsozással szerelték és a legnagyobb tengelyterhelés tengelyenként nem haladja meg a 9,5 tonnát, az alternatív üzemanyag-technológia esetében szükséges többlettömeggel, de legfeljebb egy tonnával megnövelésre kerül”

                                    ;

                              g)

                              a 2.4. pont helyébe az alábbi szöveg lép:

                                          „2.4.

                                          Háromtengelyes csuklós autóbuszok: 28 t
                                          Alternatív üzemanyaggal hajtott háromtengelyes csuklós autóbuszok: a 28 tonna megengedett legnagyobb össztömeg az alternatív üzemanyag-technológia esetében szükséges többlettömeggel, de legfeljebb egy tonnával megnövelésre kerül”

                                    .

            2. cikk
      (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2017. május 7-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
      Amikor a tagállamok ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell ezen irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
      (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
      3. cikk
      Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
      4. cikk
      Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Strasbourgban, 2015. április 29-én.

               az Európai Parlament részéről

               az elnök

            M. SCHULZ

               a Tanács részéről

               az elnök

            Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

         (1)  HL C 327., 2013.11.12., 133. o.

         (2)  Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. október 16-i álláspontja első olvasatban (HL C 40., 2015.2.5., 1. o.). Az Európai Parlament 2015. március 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. április 20-i határozata.

         (3)  A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. június 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

         (5)  A Tanács 92/106/EGK irányelve (1992. december 7.) a tagállamok közötti kombinált árufuvarozás egyes típusaira vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 368., 1992.12.17., 38. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2001/37/EK irányelve (2001. június 5.) a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0037

Hivatalos Lap L 194 , 18/07/2001 o. 0026 - 0035

		Az Európai Parlament és a Tanács 2001/37/EK irányelve(2001. június 5.)a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. és 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak [4] megfelelően az egyeztető bizottság által 2001. április 5-én jóváhagyott együttes szövegtervezet figyelembevételével,mivel:(1) A dohánytermékek címkézésére és az egyes szájon át fogyasztott dohányfajták árusításának tilalmára vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1989. november 13-i 89/622/EGK tanácsi irányelvet [5] a 92/41/EGK irányelv [6] jelentősen módosította. Miután ennek az irányelvnek, valamint a cigaretták megengedett legnagyobb kátránytartalmára vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1990. május 17-i 90/239/EGK tanácsi irányelvnek [7] további módosítása vált szükségessé, ezeket az irányelveket az egyértelműség érdekében újra kell szövegezni.(2) Még mindig jelentősek az eltérések a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések között, ami a belső piac működését akadályozza.(3) Ezeket az akadályokat fel kell számolni és ennek érdekében a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket közelíteni kell egymáshoz, fenntartva azonban a tagállamok jogát, hogy bizonyos feltételek mellett az emberi egészség védelmének biztosításához szükségesnek tartott követelményeket írjanak elő.(4) A Szerződés 95. cikkének (3) bekezdésével összhangban magas szintű egészségvédelmi, biztonsági és környezetvédelmi valamint fogyasztóvédelmi követelményekből kell kiindulni, és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a tudományos tényeken nyugvó minden új fejleményre; a dohány különösen káros hatása miatt az egészségvédelemnek elsőbbséget kell adni e téren.(5) A 90/239/EGK irányelv 1992. december 31-i hatállyal megállapította a tagállamokban árusított cigaretták kátránytartalmának megengedett legmagasabb határértékeit. A kátrány rákkeltő hatása a cigaretták kátránytartalmának további csökkentését teszi szükségessé.(6) A 89/622/EGK irányelv előírta egy általános figyelmeztető szöveg feltüntetését a dohánytermékek egységcsomagján a kizárólag a cigarettákra kiterjedő további figyelmeztetések elhelyezése mellett, és 1992-től kezdődően e kiegészítő figyelmeztetés követelményét kiterjesztette a többi dohánytermékekre is.(7) Több tagállam is jelezte, hogy amennyiben közösségi szinten nem történik intézkedés a cigaretták megengedett legmagasabb szénmonoxid-szintjének meghatározására, tagállami szinten hoznak ilyen intézkedéseket. A szén-monoxid tartalmára vonatkozó szabályozásban mutatkozó esetleges különbségek minden bizonnyal akadályoznák a kereskedelmet, és lehetetlenné tennék a belső piac zavartalan működését. Ezen túlmenően bebizonyosodott, hogy a cigaretták olyan mértékű szén-monoxidot termelnek, amely károsítja az emberi egészséget és szívbetegségek, valamint egyéb megbetegedések kialakulását idézheti elő.(8) A szabályozási keretek felülvizsgálata során szükség van arra, hogy a bizonyítékok alapján megvizsgálják a gyártók állításait, miszerint egyes dohánytermékeket "a kockázat csökkentése" jegyében terveztek meg és/vagy hoztak forgalomba, illetve valamely termék káros hatásai csökkent mértékűek.(9) A cigaretták megengedett legmagasabb nikotintartalmára vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések eltérőek a tagállamokban. Ezek az eltérések feltehetően akadályozzák a kereskedelmet és a belső piac zavartalan működését is. A tagállamok és a tudományos testületek a közegészséget érintő sajátos problémákat vetettek fel e területen, mely már korábban összehangoló intézkedések tárgya volt, és a Bizottság e problémákat megvizsgálta.(10) Ezeket az akadályokat éppen ezért fel kell számolni, s ennek érdekében a cigaretták szabad kereskedelmi forgalmazását, árusítását és gyártását közös szabályozás tárgyává kell tenni nemcsak a kátrány, hanem a nikotin és a szén-monoxid megengedett legnagyobb szintje tekintetében is.(11) Ez az irányelv az Európai Közösség területéről exportált dohánytermékekre is irányadó. Az export szabályozása a közös kereskedelempolitika része. A Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése értelmében, valamint az Európai Közösségek Bíróságának esetjoga alapján az egészségügyi követelményeknek a Közösség egyéb politikáinak is alkotó elemét kell képezniük. Megfelelő szabályokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a belső piacra vonatkozó rendelkezések érvényesülésének ne legyen akadálya.(12) Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a Közösségnek a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO) alkalmazására és feliratozására vonatkozó jogszabályait.(13) A dohánytermékekre alkalmazandó nemzetközi szabványok az Egészségügyi Világszervezetnek a dohánytermékek ellenőrzéséről készülő keretegyezmény-tervezetéről folyó tárgyalások tárgyát képezik.(14) A cigaretták nikotin-, kátrány- és szénmonoxid-tartalmának mérésénél az ISO 4387, 10315 és 8454 nemzetközi szabványokra kell hivatkozni, mivel jelenleg ezek a nemzetközi szinten is elismert egyedüli szabványok, azzal, hogy a későbbi tudományos kutatás és a műszaki haladás, melyet támogatni kell, lehetővé teheti a cigaretták összetételét alkotó anyagok még pontosabb és megbízhatóbb mérési módszereinek kifejlesztését és alkalmazását, valamint a többi dohánytermékekre is alkalmazható mérési módszerek kidolgozását.(15) A kátrányon, nikotinon és szén-monoxidon kívül a cigarettafüstnek nincs más olyan összetevője, amelynek mennyiségét nemzetközileg elfogadott szabványok vagy vizsgálatok alapján mérni és értékelni lehetne. Ezért szükség van ilyen szabványok kidolgozására a Nemzetközi Szabványügyi Szervezettel történő konzultáció útján.(16) A 90/239/EGK irányelvben Görögország különleges társadalmi-gazdasági nehézségeire tekintettel engedélyt kapott arra, hogy a megengedett legnagyobb kátránytartalom bevezetésének végrehajtására előírt határidőktől eltérjen. Ezt az eltérést az előírt ideig fenn kell tartani.(17) Az exportált cigaretták megengedett legnagyobb nikotin-, kátrány- és szénmonoxid-tartalmának alkalmazását átmeneti megállapodások rendezhetik, több időt hagyva a termékleírás módosítására és a nemzetközileg elfogadott szabványok bevezetésére.(18) Ezen irányelvnek egyéb rendelkezéseire nézve is szükséges átmeneti időszakokat megállapítani, hogy a szükséges módosításokat a termelésben elvégezhessék, és különösen a cigarettának nem minősülő termékek készleteit felszámolhassák. Az eltávolíthatatlan címkék használatát az ezen irányelvben előírt feliratozási követelmények bevezetésének előmozdítására engedélyezni kell.(19) A figyelmeztető feliratok elhelyezésének és a káros anyagtartalom feltüntetésének gyakorlata továbbra is eltérő az egyes tagállamokban. Ennek következtében a fogyasztók az egyik tagállamban tájékozottabbak lehetnek a dohányzás ártalmairól, mint egy másikban. Az ilyen különbségek elfogadhatatlanok, és akadályozzák a kereskedelmet, valamint hátráltatják a dohánytermékek belső piacának zavartalan működését, ezért azokat fel kell számolni. Ehhez szükség van arra, hogy megszigorítsák, és egyértelműbbé tegyék a már meglévő jogszabályokat, és egyúttal biztosítsák a nagyfokú egészségvédelmet.(20) Rendelkezni kell arról, hogy a dohánytermékek gyártási tételeit ezen irányelv betartásának ellenőrzése céljából úgy jelöljék meg, hogy lehetőség legyen azok nyomon követésére.(21) Az aktív és passzív dohányzás közvetlen és közvetett társadalmi-gazdasági költségeit rendszeresen fel kell mérni, és annak eredményét a megfelelő közösségi programok keretében a közvélemény elé kell tárni.(22) A dohánytermékek gyártásához használt összetevők és adalékanyagok szabályozása tagállamonként eltérő. A tagállamok egy részében ezekre az anyagokra vonatkozó jogszabály vagy önként vállalt megállapodás nincs. Több tagállam, amelyben ezirányú jogszabály vagy önkéntesen vállalt megállapodás létezik, semmiféle információt nem kap a dohánytermékek gyártóitól az egyes termékekben található ilyen jellegű összetevők és adalékanyagok mennyiségéről, márkanévre lebontva. A nagyobb áttekinthetőség érdekében az e területen alkalmazandó intézkedések közelítésére van szükség.(23) Az információ és a toxikológiai adatok együttes hiánya lehetetlenné teszi, hogy az egyes tagállamok illetékes hatóságai bármely megfelelő módon felmérjék a dohánytermékeknek a fogyasztók egészségére gyakorolt veszélyes és toxikus hatásait. Ez nem egyeztethető össze a Közösségnek az emberi egészség nagyfokú védelme biztosítására vonatkozó kötelezettségével.(24) A tagállamoknak lehetőséget kell adni a dohánytermékekre vonatkozó olyan szigorúbb intézkedések bevezetésére, amelyeket a népesség egészségének védelmében szükségesnek tartanak, amennyiben azok nem sértik az ezen irányelvben foglalt szabályokat, és megfelelnek a Szerződés rendelkezéseinek.(25) Az összetevők 12. cikkben említett összesített jegyzékének megállapításáig a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy megtiltják olyan összetevők alkalmazását, amelyek hatása növeli a dohánytermékek függőséget kialakító tulajdonságait, miután ezeknek az összetevőknek az alkalmazása alááshatja az ezen irányelvben a nikotin mennyiségére előírt határértékeket.(26) Kimutatták, hogy a dohánytermékek az emberi egészségre ártalmas számos káros anyagot és ismert rákkeltő vegyületet tartalmaznak és bocsátanak ki elégésük során. Az utóbbi években az is megállapítást nyert, hogy a passzív dohányzás is káros, különösen a még meg nem született gyermekekre, valamint az újszülöttekre nézve, és légzőszervi problémákat okozhat, illetve súlyosbíthat olyan személyeknél, akik a füstöt belélegzik. Ezenfelül a Közösségben a dohányzásra újonnan rászokók 80 %-a 18 év alatti. Biztosítani kell a termékekre vonatkozó információ lehető legnagyobb áttekinthetőségét, miközben gondoskodni kell arról, hogy a dohány gyártóinak kereskedelmi és szellemi tulajdonjogait is megfelelően figyelembe vegyék.(27) A dohánytermékek csomagolásán alkalmazott egyes szövegek, például "alacsony kátránytartalom", "könnyű", "egészen könnyű", "enyhe", valamint egyes nevek, képek és alakzatok vagy egyéb jelek félrevezethetik a fogyasztót, elhitetve, hogy ezek a termékek kevésbé károsak, és ezáltal a fogyasztás változásához vezethetnek. A dohányzási szokások és a függőség is meghatározza a belélegzett káros anyagok szintjét, nem csupán az, hogy egyes anyagok a fogyasztás előtt milyen mennyiségben vannak jelen a termékben. Ezt az említett feliratok alkalmazása nem tükrözi, és ezáltal az ezen irányelvben előírt feliratozási követelményeknek ellentmond. A belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében, és a javasolt nemzetközi szabályozás kialakítására tekintettel, az ilyen jellegű feliratok alkalmazásának tilalmát közösségi szinten kell elrendelni, kellő időt hagyva e szabály bevezetésére.(28) A 89/622/EGK irányelv megtiltotta a szájon át fogyasztható egyes dohánytermékek értékesítését a tagállamokban. Ausztria, Finnország, és Svédország csatlakozási okmányának 151. cikke felhatalmazza a Svéd Királyságot, hogy e tekintetben eltérjen a 89/622/EGK irányelv említett rendelkezéseitől.(29) A dohánytermékek terén tapasztalható tudományos és műszaki haladás szükségessé teszi az ezen irányelv rendelkezéseinek és a tagállamokban történő végrehajtásának rendszeres felülvizsgálatát. Ebből a célból rendelkezni kell a Bizottság olyan eljárásának kialakításáról, amelynek alapján tudományos és műszaki adatokkal alátámasztott rendszeres jelentést készít. Ebben az összefüggésben egyes adatokat különös figyelemmel kell megvizsgálni.(30) A káros anyag megengedett maximális tartalmával összefüggésben meg kell fontolni, hogy egyrészt célszerű-e a káros anyagok megállapított tartalmát egy későbbi időpontban csökkenteni, különösen pedig, hogy kölcsönös függésben vannak-e azok, és ha igen, miként, másrészt, kell-e e téren szabványt kidolgozni a cigarettán kívüli más dohánytermékekre, különösen a sodort cigarettára.(31) Ami a cigarettán kívüli többi dohányterméket illeti, közösségi szintű szabványok és mérési technológiák kidolgozására van szükség, s ennek érdekében kérni kell a Bizottságot, hogy e tárgyban megfelelő javaslatokat terjesszen elő.(32) Ami a többi összetevőt illeti, beleértve az adalékanyagokat is, a későbbi összehangolásra tekintettel fontolóra kell venni azok összesített jegyzékének elkészítését.(33) A dohánytermékek belső piacának mérete, és a dohánygyártók egyre fokozódó törekvése, hogy a termelést a Közösség egészében a tagállamok csupán néhány termelő üzemére összpontosítsák, jogalkotási lépésekre ösztönöz azért, hogy a dohánytermékek belső piaca zavartalanul működjön, amit inkább közösségi, semmint tagállami szinten kell megvalósítani.(34) A Bizottságnak 2002-ben kell jelentést tennie [8] az Európai Parlament és a Tanács számára a nyersdohány piaca közös szervezésének működéséről. A Bizottság jelezte, hogy ez a jelentés a közegészségügyi követelmények integrációjának ügyét is vizsgálni fogja, beleértve az ezen irányelvben és más közösségi jogszabályokban megfogalmazott szabványokat is, amint azt a Szerződés 152. cikke előírja.(35) Ezen irányelv alkalmazása során rendelkezni kell olyan időkorlátok kitűzéséről, amelyek lehetővé teszik egyrészről, hogy a 90/239/EGK irányelvben már megkezdett átállási folyamatot a lehető leghatékonyabban befejezzék, másrészről hogy a fogyasztók és a gyártók átálljanak azokra a termékekre, amelyeknek a kátrány, a nikotin és a szén-monoxid tartalma alacsonyabb.(36) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [9] összhangban kell meghozni.(37) Ezen irányelv nem érinti azokat a határidőket, amelyen belül a tagállamoknak a II. mellékletben felsorolt irányelveket át kell venniük és alkalmazniuk kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkCélEnnek az irányelvnek az a célja, hogy összehangolja a dohányipari termékek megengedett legnagyobb kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalmára, az azok egységcsomagján alkalmazandó egészségügyi és más jellegű figyelmeztető feliratokra, valamint a dohánytermékek ismertetésével és az összetevőivel kapcsolatos bizonyos intézkedésekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az igen magas szintű egészségvédelem igényét veszik alapul.2. cikkFogalommeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:1. "dohánytermék": olyan termék, amelyet dohányzás, tubákolás, szopogatás vagy rágás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha csupán részben tartalmaz dohányt, akár géntechnológiával módosított formában, akár nem;2. "kátrány": nikotinmentes száraz füstkondenzátum;3. "nikotin": a nikotinalkaloid-tartalom;4. "szájon át fogyasztott dohány": minden szájon át fogyasztott termék, kivéve a szívásra és rágásra szántakat, amely részben vagy teljes egészében dohányból készült, porított vagy szemcsés szerkezetű, vagy e formák kombinációiból áll, különösen azok, amelyeket zacskós kiszerelésben vagy porózus zacskókban, illetve bármely egyéb, élelmiszerre emlékeztető formában hoznak forgalomba;5. "összetevő": bármely olyan anyag vagy alkotóelem – kivéve a dohánylevelet vagy a dohány növény egyéb természetes vagy feldolgozatlan részét –, amelyet egy dohánytermék gyártásához vagy előállításához használnak fel, és amely a késztermékben – akár megváltozott formában – jelen van, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a tintát és a ragasztóanyagokat is.3. cikkCigaretták megengedett legnagyobb kátrány-, nikotin- és szénmonoxid-tartalma(1) 2004. január 1-jétől kezdődően a tagállamok területén szabad kereskedelmi forgalomba hozott, árusított vagy gyártott cigaretták nem tartalmazhatnak cigarettánként többet, mint:- 10 milligramm kátrányt,- 1 milligramm nikotint,- 10 milligramm szén-monoxidot.(2) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt határidőtől eltérően az Európai Közösség területén gyártott, de onnan exportált cigaretták esetében a káros anyag e cikkben meghatározott tartalmára előírt határértékeket 2005. január 1-jétől is alkalmazhatják, de legkésőbb 2007. január 1-jétől mindenképpen kötelesek alkalmazni.(3) Görögország esetében ideiglenes eltérésként az ország területén gyártott és árusított cigaretták (1) bekezdés szerinti megengedett legnagyobb kátránytartalmának alkalmazási határideje 2007. január 1.4. cikkMérési módszerek(1) A cigaretta kátránytartalmát az ISO 4387, nikotintartalmát az ISO 10315, míg szénmonoxid-tartalmát az ISO 8454 szabvány módszereivel kell mérni.A csomagoláson szereplő jelölés helyességét az ISO 8243 szabványnak megfelelően kell ellenőrizni.(2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatokat az érintett tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt vizsgálati laboratóriumokban kell elvégezni vagy hitelesíttetni.A tagállamok 2002. szeptember 20-ig megküldik a Bizottságnak az általuk engedélyezett laboratóriumok névjegyzékét, meghatározva azt is, hogy milyen kritériumokat alkalmaztak azok engedélyezése során, és milyen módszerrel felügyelik azokat, úgyszintén az azokban a későbbiek során bekövetkezett minden változást.(3) A tagállamok kötelezhetik a dohánygyártókat vagy a dohányimportőröket bármilyen egyéb, az illetékes országos hatóságok által előírt vizsgálat elvégzésére is annak érdekében, hogy márkanevenként és terméktípusonként meghatározzák a dohánytermékeikben található egyéb anyagok mennyiségét, valamint azért, hogy ezen egyéb anyagoknak az emberi egészségre gyakorolt káros hatását, így egyebek mellett a függőség kialakulásának veszélyét is felmérjék. A tagállamok előírhatják azt is, hogy ezeket a vizsgálatokat a (2) bekezdésben említett engedéllyel rendelkező laboratóriumok végezzék el vagy hitelesítsék.(4) A (3) bekezdésnek megfelelően elvégzett vizsgálatok eredményét évente el kell juttatni az illetékes országos hatóságokhoz. A tagállamok, olyan esetekben, amikor a termékleírás részletei nem változtak, ennél ritkább vizsgálati adatszolgáltatásról is rendelkezhetnek. A tagállamokat a termékleírás változásairól tájékoztatni kell.A tagállamok a fogyasztók tájékoztatása érdekében minden megfelelő módon biztosítják az ennek a cikknek megfelelően szolgáltatott információk terjesztését, s ennek során értelemszerűen figyelmet fordítanak az üzleti titkot képező minden információra.(5) A tagállamok az e cikk szerint benyújtott összes információt és adatot minden évben közlik a Bizottsággal, amely azokat a 11. cikkben említett jelentésének elkészítése során figyelembe veszi.5. cikkCímkézés(1) A kátrány, a nikotin és a szénmonoxid – 4. cikkben foglaltak szerint mért – tartalmának adatait a cigarettacsomag egyik oldalára kell nyomtatni annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén, illetve nyelvein, amelyben a terméket forgalomba hozzák, úgy hogy az adott felületnek legalább 10 %-át fedje.Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 12 %-ra, a három hivatalos nyelvet alkalmazó országokban pedig 15 %-ra módosul.(2) A dohánytermék minden egységcsomagján, kivéve a szájon át fogyasztott dohányt és egyéb füstmentes dohányterméket, az alábbi figyelmeztetésnek kell szerepelnie:a) általános figyelmeztetések:1. "A dohányzás halált okoz./A dohányzás halált okozhat.", vagy2. "A dohányzás súlyosan károsítja az Ön és környezete egészségét."A fenti általános figyelmezetéseket úgy kell felváltva alkalmazni, hogy rendszeres megjelenésük a csomagon biztosított legyen. A figyelmeztetést az egységcsomag és minden külső csomagolás legfeltűnőbb felszínén kell elhelyezni, kivéve a termék kiskereskedelmi értékesítése során használt átlátszó csomagolást; ésb) egy kiegészítő figyelmeztetés az I. mellékletben közölt listáról.A fenti kiegészítő figyelmeztetéseket úgy kell megválasztani, hogy az biztosítsa rendszeres megjelenésüket a csomagon.A figyelmeztetést az egységcsomag és minden külső csomagolás legfeltűnőbb felszínén kell elhelyezni, kivéve a termék kiskereskedelmi értékesítése során használt átlátszó csomagolást.A tagállamok a nyelvi követelmények szerint határozhatják meg a figyelmezető feliratok elhelyezését a felületen.(3) A Bizottság, amint az gyakorlati szempontból ésszerű, de legkésőbb 2002. december 31-ig a 10. cikk (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően szabályokat állapíthat meg színes fényképek és egyéb illusztrációk alkalmazására, amelyek a dohányzásnak az egészségre gyakorolt káros hatását ábrázolják és magyarázzák, szem előtt tartva, hogy ezzel a belső piacra vonatkozó rendelkezések sérelmet nem szenvedhetnek.Ha a tagállamok úgy döntenek, hogy színes fényképek és egyéb illusztrációk formájában további kiegészítő figyelmeztetés alkalmazását követelik meg, ez utóbbiaknak a fent említett szabályokkal összhangban kell lenniük.(4) A szájon át fogyasztott dohány, ha árusítása a 8. cikk értelmében engedélyezett, valamint a füstmentes dohánytermékeket a következő figyelmeztető felirattal kell ellátni:"Ez a dohánytermék károsíthatja az Ön egészségét és függőséghez vezet."Ezt a figyelmeztetést az egységcsomag és minden külső csomagolás legfeltűnőbb felszínén kell elhelyezni, kivéve a termék kiskereskedelmi értékesítése során használt átlátszó csomagolást.A tagállamok a nyelvi követelmények alapján előírhatják, hogy a figyelmezető feliratok a felületen hogyan helyezkedjenek el.(5) A (2) bekezdés a) pontja szerint előírt általános figyelmeztetésnek, és a (4) bekezdésben meghatározott, a szájon át fogyasztott és füstmentes dohánytermékekre vonatkozó figyelmeztetésnek a dohánytermék-egységcsomag megfelelő felületén, amelyre nyomtatják, legalább a felület 30 %-át kell elfoglalnia. Ez az arány a két hivatalos nyelvet elismerő országokban 32 %-ra, a három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. A (2) bekezdés b) pontja szerint megkövetelt kiegészítő figyelmeztetésnek a dohánytermék-egységcsomag megfelelő felületén, amelyre nyomtatják, legalább a felület 40 %-át kell elfoglalnia. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 45 %-ra, a három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 50 %-ra módosul.A nem cigaretták számára készített egységcsomagoláson azonban, abban az esetben, ha a legjobban látható felület mérete meghaladja a 75 cm2-t, a (2) bekezdésben előírt figyelmeztetésnek minden felületen legalább 22,5 cm2-t kell fednie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet használó országokban 24,0 cm2-re, három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 26,25 cm2-re módosul.(6) Az e cikk értelmében kötelező figyelmeztető felirat és a káros anyag tartalmára utaló szöveg megjelenése a következő:a) fekete színű Helvetica betűtípussal fehér alapra nyomtatott szöveg. A nyelvi követelmények teljesítése érdekében a tagállamok meghatározhatják a betű nagyságát, feltéve hogy a jogszabályaikban előírt betűnagyság a kötelező szöveg számára fenntartott hely lehető legjobb kitöltését eredményezi;b) kisbetűkkel készül, kivéve a felirat első betűjét, és azokat a szavakat, amelyek esetében a nyelvtani szabályok mást követelnek;c) a szöveg elhelyezésére szolgáló felület közepére igazítva, a csomag felső szélével párhuzamosan;d) a (4) bekezdésben felsoroltaktól eltérő termékek esetében 3 milliméternél nem vékonyabb, és 4 milliméternél nem vastagabb fekete szegéllyel körülvéve, amely semmiképpen sem zavarja a figyelmeztető feliratot vagy a közölt információt;e) annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein, amelyben a terméket forgalomba hozzák.(7) Az e cikkben előírt szövegeket az egységcsomagok zárjegyére nyomtatni tilos. A szöveget eltávolíthatatlanul kell nyomtatni, annak kitörölhetetlennek kell lennie, és semmilyen módon nem maradhat rejtve, nem lehet álcázott vagy megszakított egyéb írott vagy képi anyaggal, illetve a csomag felnyitásával. A cigarettáktól eltérő dohánytermék esetében a szöveget öntapadós matricával is el lehet helyezni, amennyiben az eltávolíthatatlan.(8) A tagállamok előírhatják, hogy a (2) és a (4) bekezdésben említett figyelmeztetéseket a felirat szövegmezőjén kívül a kibocsátó hatóságra utaló szöveg kísérje.(9) A dohányterméket a termékek azonosíthatóságának és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében a célnak megfelelő bármilyen módon meg kell jelölni a tételszám vagy azzal egyenértékű azonosítás feltüntetésével, amely a gyártás helyének és idejének megnevezését lehetővé teszi az egységcsomagon.Az e rendelkezés alkalmazására szolgáló technikai intézkedéseket a 10. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás szerint kell megállapítani.6. cikkTovábbi termékinformációk(1) A tagállamok a dohánytermékek gyártóit és importőreit kötelezik, hogy nyújtsanak be egy listát az illetékes hatóságaikhoz a dohánytermékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről márkanevenként és típusonként.A listát nyilatkozatnak kell kísérnie, amely megindokolja, miért kell az egyes összetevőket az adott dohánytermékekbe elegyíteni. A nyilatkozatnak jeleznie kell az összetevők rendeltetését és típusát. A felsoroláshoz mellékelni kell ezeknek az összetevőknek az elégetett vagy el nem égetett formáira vonatkozó mindazokat a toxikológiai adatokat is, amelyek a gyártó vagy importőr rendelkezésére állnak, különös tekintettel azoknak az emberi egészségre gyakorolt hatására, figyelemmel többek között a függőség kialakulásának veszélyére. A felsorolást a termékben található egyes összetevők súlyának csökkenő sorrendjében kell összeállítani.Az első albekezdésben említett információt évente kell megadni, első alkalommal legkésőbb 2002. december 31-ig.(2) A fogyasztók tájékoztatása érdekében a tagállamok minden megfelelő módon biztosítják az e cikkben foglaltak alapján szolgáltatott információk terjesztését. Kellő mértékben figyelembe vesznek azonban minden olyan információt, amely a termék sajátos összetételével kapcsolatos, és így üzleti titkot képez.(3) A tagállamok biztosítják, hogy minden olyan termék összetételének felsorolása, amely kátrányt, nikotint és szén-monoxidot tartalmaz, nyilvános legyen.(4) Az e cikkben foglaltak alapján benyújtott összes információt és adatot a tagállamok közlik a Bizottsággal, amely ezeket a 11. cikkben említett jelentésének elkészítése során figyelembe veszi.7. cikkTermékleírásAz 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül 2003. szeptember 30-tól kezdődően semmiféle olyan szöveg, név, márkanév, képi vagy egyéb jel, amely azt sugallja, hogy az adott dohánytermék kevésbé káros, mint mások, nem alkalmazható a dohánytermékek csomagolásán.8. cikkSzájon át fogyasztott dohányA tagállamok Ausztria, Finnország, és Svédország csatlakozási okmánya 151. cikkének sérelme nélkül megtiltják a szájon át fogyasztható dohány forgalmazását.9. cikkMódosításokA Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésben előírt eljárásnak megfelelően a tudományos és technikai haladáshoz igazodva pontosítja:a) a 4. cikkben megállapított mérési módszereket és azok meghatározását;b) a dohánytermékek egységcsomagján az I. melléklet szerint kötelezően feltüntetni rendelt egészségügyi figyelmezetéseket és azok váltogatásának gyakoriságát;c) a dohánytermékek azonosítására és nyomon követésére szolgáló megjelöléseket.10. cikkSzabályozási eljárás(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.(2) Ahol erre a bekezdésre történik utalás, az 1999/486/EK határozat 5. és 7. cikkeit kell alkalmazni, figyelembe véve a 8. cikkében foglalt rendelkezéseket is.Az 1999/486/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett időszak három hónap.(3) Eljárási szabályait a bizottság maga állapítja meg.11. cikkJelentésA Bizottság ezen irányelv alkalmazásáról legkésőbb 2004. december 31-ig és azt követően minden második évben jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz.Az első bekezdésben említett jelentés összeállításában a Bizottságot tudományos és műszaki szakértők segítik, hogy az összes szükséges információ rendelkezésére álljon.A Bizottság az első jelentés benyújtása során jelzi különösen azokat a jellemzőket, amelyeket a tudományos-technikai fejlemények alapján felül kell vizsgálni vagy tovább kell fejleszteni, beleértve a termékekre vonatkozóan nemzetközileg egyeztetett minden szabályt és szabványt, és megkülönböztetett figyelmet fordít:- a káros anyag – 3. cikk (1) bekezdésében megállapított – megengedett legnagyobb tartalmának későbbi csökkentésére,- az e káros anyagok közötti esetleges összefüggésekre,- az egészségügyi figyelmeztető feliratok javítására, méreteik, elhelyezésük és szövegezésük tekintetében,- a cigarettacsomagokra nyomtatott és elhelyezett, a dohányzás káros egészségügyi következményeit ábrázoló és magyarázó fényképekkel és egyéb illusztrációkkal kapcsolatos új tudományos-műszaki ismeretekre,- a káros anyagoknak kitett ember veszélyeztetettségének és a károsodásoknak a reálisabb felmérési és szabályozási módszereire,- a függőség veszélyével fenyegető összetevők függőséget kialakító hatásának értékelésére,- olyan dohánytermékek értékelésére, amelyek esetleg csökkenthetik a károsodást,- szabványos vizsgálati módszerek kidolgozására a cigarettafüstben a kátrányon, a nikotinon és a szén-monoxidon kívüli egyéb összetevők mérésére,- a gyártóktól az összetevőkre vonatkozóan megkövetelt toxikológiai adatokra és azok vizsgálatára szóló módszerre annak érdekében, hogy a közegészségügyi hatóságok mérlegelhessék azok felhasználását,- a cigarettán kívül egyéb dohánytermékekre, különösen a sodort cigarettára vonatkozó szabványok kialakítására.A jelentésnek meg kell vizsgálnia az 5. cikkben meghatározott feliratozási követelmények és a fogyasztói szokások közötti kapcsolatot is. A jelentéshez csatolni kell az ezen irányelv módosítására vonatkozó minden olyan javaslatot, amit a Bizottság ezen irányelvnek a dohánytermékek területén végbement változásokhoz történő hozzáigazítása érdekében szükségesnek tart a belső piac kialakításához és működéséhez szükséges mértékben, figyelembe véve a nemzetközi szinten egyeztetett termékszabványokkal kapcsolatos minden, tudományos tényen vagy fejleményen alapuló új elemet.12. cikkAz összetevők összesített listájaA 11. cikkben említett első jelentés keretében a Bizottságot felkérik, hogy – szem előtt tartva a belső piac megfelelő működését – legkésőbb 2004. december 31-ig a 6. cikkben szolgáltatott információ alapján terjessze elő a dohánytermékekben engedélyezett összetevők összesített listáját tartalmazó javaslatát, figyelembe véve többek között azok függőséget kialakító hatását.13. cikkDohánytermékek importja, árusítása és fogyasztása(1) A tagállamok, a cigaretták kátrány-, nikotin- vagy szénmonoxid-tartalmának korlátozására, az egészségügyi figyelmeztető feliratokra, és más jelzésekre, vagy az ezen irányelv egyéb rendelkezéseire alapozott megfontolásokból nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az olyan dohánytermékek importját, árusítását, illetve fogyasztását, amelyek megfelelnek ezen irányelv előírásainak, kivéve a 4. cikkben szolgáltatott adatok hitelességének igazolása céljából.(2) Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a Szerződéssel összhangban ennél szigorúbb olyan szabályozást vezessenek be vagy tartsanak fenn a dohánytermékeknek az importjára, árusítására és fogyasztására vonatkozóan, amelyet a közegészség védelme érdekében szükségesnek tartanak, feltéve hogy a szigorúbb követelmények nem járnak az ezen irányelvben szabályozott rendelkezések sérelmével.(3) A tagállamok az összetevők 12. cikkben említett összesített listájának megállapításáig különösen megtilthatják olyan összetevők felhasználását, amelyek fokozzák a dohánytermékek függőséget kialakító tulajdonságait.14. cikkVégrehajtás(1) A tagállamok a 15. cikk első bekezdésének sérelme nélkül hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket arendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) Azok a termékek, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelv rendelkezéseinek, az (1) bekezdésben meghatározott időpontot követő egy évig forgalmazhatók.(3) A (2) bekezdéstől eltérően a cigarettán kívül azok a termékek, amelyek nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek, az (1) bekezdésben meghatározott időpontot követően még két évig forgalmazhatók.(4) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.15. cikkHatályon kívül helyezésA 89/622/EGK irányelv és a 90/239/EK irányelv hatályát veszti, nem érintve a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a II. mellékletben felsorolt irányelveket az előírt határidőre átvegyék és alkalmazzák.A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a továbbiakban az ezen irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és azok a III. mellékletben ismertetett korrelációs táblázattal összefüggésben értelmezendők.16. cikkHatályba lépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.17. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2001. június 5-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökL. Engqvist[1] HL C 150. E, 2000.5.30., 43. o. és HL C 337. E, 2000.11.28., 177. o.[2] HL C 140., 2000.5.18., 24. o.[3] HL C 226., 2000.8.8., 5. o.[4] Az Európai Parlament 2000. június 14-i állásfoglalása (HL C 67., 2001.3.1., 150. o.), a Tanács 2000. július 31-i közös állásfoglalása (HL C 300., 2000.10.20., 49. o.), valamint az Európai Parlament 2000. december 13-i határozata (A Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2001. május 15-i határozata és a Tanács 2001. május 14-i határozata.[5] HL L 359., 1989.12.8., 1. o.[6] HL L 158., 1992.6.11., 30. o.[7] HL L 137., 1990.5.30., 36. o.[8] A legutóbb az 1998. július 20-i 1636/98/EK rendelettel (HL L 210., 1998.7.28., 23. o.) módosított, a nyersdohány piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 2075/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 215., 1992.7.30., 70. o.) 26. cikke.[9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA kiegészítő egészségügyi figyelmeztető feliratok listája1. A dohányosok általában fiatalabban halnak meg.2. A dohányzás elzárja a vérereket, szívinfarktust és agyvérzést okoz.3. A dohányzás halálos tüdőrákot okoz.4. A terhes nők dohányzása árt a babának.5. Védd a gyermekeket: ne kelljen dohányfüstöt belélegezniük.6. Orvosa vagy gyógyszerésze segíthet a dohányzásról való leszokásban.7. A dohányzás súlyos függőséghez vezet. Ne kezdje el.8. A dohányzás abbahagyása csökkenti a súlyos tüdő- és szívmegbetegedések veszélyét.9. A dohányzás lassú, fájdalmas halálhoz vezethet.10. Kérjen segítséget a leszokáshoz: (telefon/levelezési cím/internet cím, kérjen tanácsot kezelőorvosától/gyógyszerészétől)11. A dohányzás csökkentheti a véráramlást, és impotenciát okoz.12. A dohányzás a bőr öregedését okozza.13. A dohányzás károsíthatja az ivarsejteket és csökkenti a termékenységet.14. A dohányfüst benzolt, nitrózaminokat, formaldehidet és hidrogén-cianidot tartalmaz.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett irányelvek átvételének és végrehajtásának határideje(a 15. cikkben említett irányelvek)Irányelv | Átvétel határideje | Alkalmazás határideje |89/622/EGK (HL L 359., 1989.12.8., 1. o.) | 1990. július 1. | 1991. december 31. |1992. december 31. |1993. december 31. |90/239/EGK (HL L 137., 1990.5.30., 36. o.) | 1991. november 18. | 1992. december 31. |1997. december 31. |1992. december 31. |1998. december 31. |2000. december 31. |2006. december 31. |92/41/EGK (HL L 158., 1992.6.11., 30. o. | 1992. július 1. | 1992. július 1. |1994. január 1. |1994. december 31. |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETKORRELÁCIÓS TÁBLÁZATEz az irányelv | a 92/41/EGK irányelvvel módosított 89/622/93/EGK irányelv | 90/239/EGK irányelv |1. cikk | 1. cikk | 1. cikk |2. cikk (1), (2), és (3) bekezdés | 2. cikk (1), (2), és (3) bekezdés | 2. cikk (1) bekezdés |2. cikk (4) bekezdés | 2. cikk (4) bekezdés | |2. cikk (5) bekezdés | | |3. cikk (1) bekezdés | | 2. cikk (2) bekezdés |3. cikk (3) bekezdés | | 2. cikk (3) bekezdés |4. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 3. cikk (1) bekezdés | 3. és 4. cikk |4. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | 3. cikk (2) bekezdés | |4. cikk (2)–(5) | | |5. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés | |5. cikk (2) bekezdés, első albekezdés | 4. cikk (1) bekezdés | |5. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont | I. melléklet | |5. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont | 4. cikk (2a) bekezdés a) pont | |5. cikk (2) bekezdés, második albekezdés | | |5. cikk (4) bekezdés | | |5. cikk (5) bekezdés, első albekezdés | 4. cikk (4) bekezdés | |5. cikk (5) bekezdés, második albekezdés | 4. cikk (4) bekezdés | |5. cikk (6) bekezdés | | |5. cikk (7) bekezdés | 4. cikk (5) bekezdés | |5. cikk (8) bekezdés | | |5. cikk (9) bekezdés | | |6. cikk | | |7. cikk | | |8. cikk | 8. cikk a) pont | |9. cikk | | |10. cikk | | |11. cikk | | |12. cikk | | |13. cikk (1) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés | 7. cikk (1) bekezdés |13. cikk (2) bekezdés | 8. cikk (2) bekezdés | 7. cikk (2) bekezdés |14. cikk (1) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés |14. cikk (2) bekezdés | 9. cikk (2) bekezdés | 8. cikk (2) bekezdés |14. cikk (3) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés | 8. cikk (3) bekezdés |15. cikk | | |16. cikk | | |17. cikk | 10. cikk | 9. cikk |I. melléklet | I. melléklet | |II. melléklet | | |III. melléklet | | |--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1986. december 22.) a hulladékolajok ártalmatlanításáról szóló 75/439/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0101

Hivatalos Lap L 042 , 12/02/1987 o. 0043 - 0047 finn különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0197  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0197

		A Tanács irányelve(1986. december 22.)a hulladékolajok ártalmatlanításáról szóló 75/439/EGK irányelv módosításáról(87/101/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Közgyűlés véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a 75/439/EGK tanácsi irányelv [4] rendelkezik arról, hogy a tagállamok megtegyék a szükséges intézkedéseket a hulladékolajok biztonságos begyűjtése és ártalmatlanítása, valamint lehetőség szerinti hasznosítása (regenerálása és/vagy égetése nem pusztán megsemmisítési célból) érdekében;mivel a regenerálás általában a legésszerűbb módja a hulladékolajok újbóli felhasználásának az elérhető energia-megtakarítás szempontjából; mivel ezért elsőbbséget élvez a hulladékolajok regenerálása ott, ahol azt a műszaki, gazdasági és szervezeti adottságok megengedik;mivel a Közösség jelenlegi jogi szabályozása szerint a tagállamok bizonyos feltételek között megtilthatják a hulladékolajok égetését a területükön; mivel ez az irányelv nem szándékozik megváltoztatni ezt a jogi szabályozást;mivel a hulladékolaj égetése során képződő füstgáz olyan összetevőket tartalmaz, amelyek kibocsátása bizonyos koncentráció fölött káros a környezetre; mivel ezért a hulladékolajok égetési feltételeit szabályozni kell;mivel kívánatos a hulladékolajok begyűjtési hatékonyságának javítása, és e téren a folyamatos ellenőrzés megszigorítása;mivel a PCB/PCT-k különösen veszélyes tulajdonságai miatt szigorítani kell az általuk szennyezett hulladékolajok égetésére vagy regenerálására vonatkozó közösségi jogi szabályozást;mivel a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a Szerződésben foglaltak egyidejű tiszteletben tartásával szigorúbb intézkedéseket hozzanak a környezet védelme céljából,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 75/439/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1-6. cikk helyébe a következő lép:"1. cikkEzen irányelv alkalmazásában:- "hulladékolaj":bármely ásványi eredetű kenőolaj vagy ipari olaj, amely az eredeti rendeltetési céljának megfelelően tovább már nem használható fel, különösen a hulladékká vált motorolajok és sebességváltó-olajok, az ásványi eredetű kenőolajok, turbinaolajok és hidraulikaolajok,- "ártalmatlanítás":a hulladékolajok kezelése vagy lebontása, valamint tárolása és lerakása a talajra vagy a talajba,- "kezelés":mindazon műveletek, amelyek lehetővé teszik a hulladékolajok újrahasznosítását, azaz a regenerálást és a hő hasznosításával egybekötött égetést,- "regenerálás":bármely folyamat, amellyel alapolaj állítható elő a hulladékolajok finomításával, különösen a bennük lévő szennyezőanyagok, oxidációs termékek és adalékanyagok eltávolítása révén,- "égetés":hulladékolajok energiahordozóként történő felhasználása a képződő hő hasznosítása érdekében,- "begyűjtés":minden olyan művelet, amely lehetővé teszi, hogy a tulajdonos/birtokos átadja a hulladékolajat az annak ártalmatlanítását végző vállalkozások részére.2. cikkA 78/319/EGK irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljenek a hulladékolajok begyűjtése és ártalmatlanítása során az emberre és a környezetre ható bármely veszélyt. (1)3. cikk(1) Ahol a műszaki, gazdasági és szervezeti adottságok megengedik, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy elsőbbséget biztosítsanak a hulladékolajok regenerálás érdekében történő kezelése számára.(2) Ahol a hulladékolajokat, figyelembe véve a fenti (1) bekezdésben foglaltakat, nem regenerálják, ott a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a hulladékolajok bármely módon történő égetése környezetvédelmi szempontból megfelelő körülmények között, ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban történjék, amennyiben ez műszakilag, gazdaságilag és szervezetileg megvalósítható.(3) Ahol a hulladékolajokat, figyelembe véve az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat, nem regenerálják és nem is égetik, ott a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a hulladékolajok biztonságos lebontása, ellenőrzött tárolása vagy lerakása érdekében.4. cikkA tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, amelyekkel megtiltják:a) a hulladékolajok bármely módon történő, az ország felszíni és felszín alatti vizeibe, az ország területéhez tartozó tengervízbe és csatornarendszerekbe juttatását;b) a talajra veszélyt jelentő hulladékolajok bármely módon történő tárolását és/vagy kibocsátását, valamint a hulladékolajok feldolgozásából származó maradékanyagok ellenőrizetlen kibocsátását;c) a hulladékolajok oly módon történő kezelését, ami a hatályos rendelkezésekben előírt szintet meghaladó levegőszennyezést okoz.5. cikk(1) Ahol az irányelv céljainak eléréséhez arra szükség van, valamint a 2. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok tájékoztatják a nyilvánosságot, és támogató kampányokat szerveznek a hulladékolajok megfelelő tárolása és a lehetőségek szerinti legnagyobb mértékben történő begyűjtése érdekében.(2) Ahol a 2., 3. és 4. cikkben meghatározott célok másként nem érhetők el, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy egy vagy több vállalkozás végezze el a hulladék tulajdonosai/birtokosai által felajánlott hulladékolajok begyűjtését és/vagy ártalmatlanítását azon a megfelelő helyen, amit az illetékes hatóságok jelöltek ki a számukra.(3) A 2. és 4. cikkben meghatározott célok elérése érdekében a tagállamok úgy határozhatnak, hogy a hulladékolajokat valamely, a 3. cikkben meghatározott módon történő feldolgozásnak kell alávetni. E célból megfelelő ellenőrzéseket végezhetnek el.(4) Ahhoz, hogy valamely vállalkozás, amely hulladékolajat gyűjt be, megfeleljen a 4. cikkben foglaltaknak, nyilvántartásba kell venni és az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő ellenőrzése alatt kell álljon, ami lehetőleg magában foglal egy engedélyeztetési rendszert.6. cikk(1) Ahhoz, hogy valamely vállalkozás, amely hulladékolajok ártalmatlanítását végzi, megfeleljen a 4. cikkben foglaltaknak, engedéllyel kell rendelkeznie. Ahol ez szükséges, az engedélyt a létesítmény vizsgálatát követően adják meg.(2) Tekintettel a nemzeti és a közösségi, ezen irányelv céljától eltérő céllal rendelkező, követelményekre is, azoknak a vállalkozásoknak, amelyek regenerálják vagy energiahordozóként használják fel a hulladékolajokat, kizárólag akkor lehet engedélyt adni, ha az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy megtettek minden szükséges környezetvédelmi és egészségvédelmi intézkedést, beleértve a legjobb elérhető technológia használatát is, és a költségek nem rendkívül magasak.7. cikkHa a hulladékolajokat regenerálják, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy:a) a regeneráló létesítmény működése ne okozzon olyan kárt a környezetben, amely elkerülhető lett volna.E célból a tagállamok biztosítják, hogy a regenerálás következtében képződő maradékanyagok mennyiségével, valamint azok mérgező és veszélyes tulajdonságaival kapcsolatos kockázatot a minimálisra csökkentik és hogy a visszamaradó anyagok ártalmatlanítását a 78/319/EGK irányelv 9. cikkével összhangban végezzék;b) a regenerálás során nyert olaj ne tartozzon a 78/319/EGK irányelv 1. cikke b) pontjának megfelelő mérgező és veszélyes hulladékok közé, és ne tartalmazzon poliklórozott bifenileket és poliklórozott terfenileket (PCB/PCT) olyan koncentrációkban, amelyek meghaladják a 10. cikkben előírt határértékeket.A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezekről az intézkedésekről. Ezen információk alapján a Bizottság, ezen irányelvről szóló értesítést követő öt éven belül, jelentést tesz a Tanácsnak, ha szükséges, a megfelelő javaslatokkal együtt.8. cikk(1) A 84/360/EGK irányelv [5] és ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseinek sérelme nélkül ott, ahol hulladékolajokat energiahordozóként használnak fel, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a tüzelőberendezés működése ne okozzon jelentős levegőszennyezést, különösen a mellékletben felsorolt légszennyező-anyagok kibocsátása révén. Ezt követően:a) a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az olajoknak az alsó fűtőérték (Ha) alapján számítva 3 MW vagy annál nagyobb bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésekben történő égetése esetén a mellékletben meghatározott kibocsátási határértékeket betartják.A tagállamok a mellékletben megadott határértékeknél szigorúbb határértékeket bármikor megállapíthatnak. Megállapíthatnak határértékeket olyan összetevőkre és paraméterekre is, amelyek nincsenek a mellékletben felsorolva;b) a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a hulladékolajoknak az alsó fűtőérték (Ha) alapján számítva 3 MW-nál kisebb bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésekben történő égetése megfelelő ellenőrzés mellett történjék.A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezekről az intézkedésekről. Ezen információk alapján a Bizottság, ezen irányelv kihirdetését követő öt éven belül, jelentést ad a Tanácsnak, ha szükséges, a megfelelő javaslatokkal együtt.(2) A tagállamok biztosítják továbbá azt, hogy:a) a hulladékolajok égetése során képződő maradékanyagok ártalmatlanítása a 78/319/EGK irányelv 9. cikkével összhangban történjék;b) a tüzelőolajként használt hulladékolajok ne tartozzanak a 78/319/EGK irányelv 1. cikkének b) pontjában meghatározott mérgező és veszélyes hulladékok közé, és ne tartalmazzanak PCB/PCT-t 50 ppm-nél nagyobb koncentrációban;(3) A mellékletben meghatározott határértékek betartása többek között az égetésre szánt hulladékolajokban vagy a hulladékolaj és más energiahordozók keverékében lévő szennyezőanyag-koncentráció ellenőrzésével és beállításával is biztosítható, a tüzelőberendezés műszaki jellemzőinek figyelembevételével.Azokban a tüzelőberendezésekben, ahol a melléklet szerinti légszennyező anyagok kibocsátása egyéb készítmények hevítéséből is származhat, a tagállamok egy elfogadott ellenőrző rendszer segítségével biztosítják, hogy a hulladékolajok égetéséből származó ilyen összetevők részaránya ne haladja meg a mellékletben rögzített határértékeket."2. A 7. cikk 9. cikkre változik.3. A 8. és 9. cikket el kell hagyni.4. Az irányelv új 10. cikkel egészül ki az alábbiak szerint:"10. cikk(1) A hulladék tulajdonosa/birtokosa és a begyűjtő a tárolás és a begyűjtés során a hulladékolajat nem keverheti össze PCB- és PCT-tartalmú hulladékokkal a 76/403/EGK irányelv [6] értelmében, sem mérgező vagy veszélyes hulladékokkal a 78/319/EGK irányelv értelmében.(2) Ha 3. bekezdés másként nem rendelkezik, a 76/403/EGK irányelv rendelkezései vonatkoznak az 50 ppm-nél több PCB/PCT-t tartalmazó hulladékolajokra.A tagállamok szükség esetén a továbbiakban speciális műszaki intézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy minden, PCB/PCT-t tartalmazó hulladékolaj ártalmatlanítását úgy végezzék, hogy az ne jelentsen olyan veszélyt az emberre és a környezetre, ami egyébként megelőzhető.(3) A PCB-ket vagy PCT-ket tartalmazó hulladékolajok feldolgozása akkor engedélyezhető, ha az eljárás során a PCB-k és PCT-k lebomlanak, vagy koncentrációjuk oly mértékben csökken, hogy a regenerált olaj PCB/PCT-tartalma alacsonyabb a határértéknél, tehát egy esetben sem haladhatja meg az 50 ppm-et.(4) A hulladékolajok PCB/PCT-tartalmának meghatározására szolgáló referencia mérési módszert a Bizottság állapítja meg, a 78/319/EGK irányelv 18. cikke értelmében létrehozott, a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottsággal történt egyeztetést követően.(5) Azokat a hulladékolajokat, amelyek a 78/319/EGK irányelv 1. cikkének b) pontja értelmében mérgező és veszélyes hulladékokkal vannak szennyezve, azon irányelv rendelkezéseivel összhangban kell ártalmatlanítani."5. A 10. cikk 11. cikkre változik.6. A 11. cikk 12. cikkre változik, és szövege a következőképpen módosul:"12. cikkMinden olyan vállalkozás, amely hulladékolajat gyűjt be, birtokol és/vagy ártalmatlanít, köteles a hatóság felhívására a hulladékolajok vagy azok maradékanyagai tárolásával, begyűjtésével és/vagy ártalmatlanításával kapcsolatos bármely információt megadni az illetékes hatóság számára."7. A 12. cikk 13. cikkre változik, és szövege a következőképpen módosul:"13. cikk(1) A 6. cikk értelmében vett vállalkozásokat a tagállamok rendszeresen ellenőrzik, különösen abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az engedélyben meghatározott követelményeknek.(2) Az illetékes hatóságok nyomon követik a műszaki fejlődést és/vagy a környezet állapotának változásait, hogy, ha az szükséges felülvizsgálják az, ezzel az irányelvvel összhangban kiadott engedélyeket."8. A 13. és a 14. cikk 14. és 15. cikkre változik.9. Az irányelv új 16. cikkel egészül ki, az alábbiak szerint:"16. cikkA tagállamok, a Szerződésben foglaltak tiszteletben tartásával, a környezet védelme érdekében hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek szigorúbbak az ebben az irányelvben szereplő előírásoknál.Ezek az intézkedések tartalmazhatják többek között a hulladékolajok égetésének megtiltását."10. A 15. és a 16. cikk 17. és 18. cikkre változik.11. Ezen irányelv melléklete a módosított irányelv részévé válik.2. cikkA tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy 1990. január 1-jei hatállyal ezen irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkA tagállamok által e szerint az irányelv szerint hozott rendelkezések az értesítést követő hét éven belül fokozatosan alkalmazhatók a 75/439/EGK irányelv 6. cikkében meghatározott, az irányelv értesítésének időpontjában létező vállalkozásokra [7].4. cikkA tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1986. december 22-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Shaw[1] HL C 58., 1985.3.6., 3. o.[2] HL C 255., 1986.10.13., 269. o.[3] HL C 330., 1985.12.20., 32. o.[4] HL L 194., 1975.7.25., 23. o.[5] HL L 188., 1984.7.16., 10. o.[6] HL L 108., 1976.4.26., 41. o.[7] Ezen irányelvről a tagállamokat 1987. január 13-án értesítették.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 3 MW vagy annál nagyobb hőteljesítményű tüzelőberendezésekben végzett hulladékolaj-égetés során kibocsátott egyes légszennyező-anyagok kibocsátási határértékei [1]Szennyezőanyag | Határérték mg/Nm3 || | |Cd | 0.5 |Ni | 1 || Vagy | Vagy | |Cr | 1.5 | Cr | 5 |Cu | Cu |V | V |Pb | 5 | Pb |Cl | 100 |F | 5 |SO2 | – |szilárd (összes) | – |--------------------------------------------------