title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1564 irányelve (2017. szeptember 13.) a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes műveknek és más teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról

text:
                  20.9.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 242/6

            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/1564 IRÁNYELVE
      (2017. szeptember 13.)
      a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes műveknek és más teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
      tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
      rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
      mivel:

                  (1)

                  A szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó uniós jogi aktusok jogbiztonságot teremtenek, magas fokú védelmet biztosítanak a jogosultak számára, és harmonizált jogi keretrendszert alkotnak. E keretrendszer hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez és ösztönzi az innovációt, az alkotást, a beruházást és az új tartalmak létrehozását, többek között a digitális környezetben. Célja továbbá, hogy a művek és más teljesítmények védelme által, valamint a közérdeket szolgáló kivételek és korlátozások lehetővé tétele révén előmozdítsa az ismeretekhez és a kultúrához való hozzáférést. A jogosultak és a felhasználók jogai és érdekei közötti méltányos egyensúlyt meg kell őrizni.

                  (2)

                  A 96/9/EK (3), a 2001/29/EK (4), a 2006/115/EK (5) és a 2009/24/EK (6) európai parlamenti és tanácsi irányelvek harmonizálják a jogosultakat megillető jogokat a szerzői és szomszédos jogok területén. A szóban forgó irányelvek a 2012/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) együtt tartalmazzák az említett jogok tekintetében megállapított kivételek és korlátozások kimerítő felsorolását, amelyek egyes szakpolitikai célok elérése érdekében bizonyos feltételek mellett lehetővé teszik a tartalmaknak a jogosultak engedélye nélkül történő felhasználását.

                  (3)

                  A vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek továbbra is számos akadályba ütköznek a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő könyvekhez és egyéb nyomtatott anyagokhoz való hozzáférés tekintetében. Tekintettel a vakoknak, látáskárosultaknak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben (a továbbiakban: UNCRPD) elismert jogaira, intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy a könyvek és egyéb nyomtatott anyagok hozzáférhető formátumokban elérhetőbbé váljanak, és a forgalmuk javuljon a belső piacon.

                  (4)

                  A vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződést (a továbbiakban: a marrákesi szerződés) az Unió nevében 2014. április 30-án írták alá (8). A szerződés célja egyes művek és más védelem alatt álló teljesítmények hozzáférhető formátumokban történő elérhetőségének javítása, illetve azok határokon átnyúló cseréjének fokozása a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek számára. A marrákesi szerződés előírja a szerződő feleknek, hogy a szerzői és szomszédos jogok tekintetében alkalmazzanak kivételeket és korlátozásokat egyes művek és más védelem alatt álló teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak előállítására és terjesztésére, valamint az említett példányok határokon átnyúló cseréjére vonatkozóan. A marrákesi szerződés Unió általi megkötése szükségessé teszi az uniós jog kiigazítását annak érdekében, hogy kötelező és harmonizált kivételt biztosítson az említett szerződés hatálya alá tartozó felhasználási módok, művek és kedvezményezett személyek tekintetében.

                  (5)

                  Az Európai Unió Bíróságának 3/15. sz. véleménye (9) értelmében a marrákesi szerződésben a szerzői és szomszédos jogok tekintetében egyes művek és más védelem alatt álló teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak előállítására és terjesztésére vonatkozóan előírt kivételeket vagy korlátozásokat a 2001/29/EK irányelv által harmonizált területen kell végrehajtani.

                  (6)

                  Ez az irányelv azon kötelezettségeket hajtja végre, amelyeknek az Unió a marrákesi szerződés értelmében harmonizált módon eleget kell, hogy tegyen annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő intézkedések alkalmazása a belső piac egészében következetes legyen. Ennek az irányelvnek ezért rendelkeznie kell egy kötelező kivételről az uniós jog által harmonizált és a marrákesi szerződés hatálya alá tartozó felhasználási módok és művek szempontjából releváns jogok tekintetében. E jogok közé tartoznak különösen a többszörözéshez, a nyilvánossághoz közvetítéshez, a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételhez, a terjesztéshez és a haszonkölcsönzéshez fűződő, a 2001/29/EK, a 2006/115/EK és a 2009/24/EK irányelvben foglalt jogok, valamint a 96/9/EK irányelvben foglalt megfelelő jogok. Mivel a marrákesi szerződés által előírt kivételek vagy korlátozások hatálya kiterjed az audio formátumú művekre, például a hangoskönyvekre is, az ezen irányelvben foglalt kötelező kivételt a szomszédos jogokra is alkalmazni kell.

                  (7)

                  Ezen irányelv a vakokra és azokra a személyekre vonatkozik, akiknek látáskárosodása nem javítható olyan mértékben, hogy látásfunkciójuk lényegében megegyezzen az említett károsodással nem küzdő személyek látásfunkciójával, valamint az érzékelési vagy olvasási nehézséggel, többek között a diszlexiával vagy bármely egyéb tanulási nehézséggel küzdő személyekre, akik ennek következtében képtelenek nyomtatott műveket az említett nehézséggel nem küzdő személyekkel lényegében megegyező módon olvasni, továbbá azokra, akik testi fogyatékosság miatt képtelenek könyvet tartani vagy lapozni, vagy az olvasást rendes esetben lehetővé tevő mértékben a szemükkel fókuszálni, illetve azt mozgatni, amennyiben e károsodás, nehézség vagy fogyatékosság miatt a szóban forgó személyek képtelenek nyomtatott műveket az ilyen károsodással, nehézséggel vagy fogyatékossággal nem küzdő személyekkel lényegében megegyező módon olvasni. Ezért ezen irányelv célja, hogy javítsa a könyvek, többek között elektronikus könyvek, folyóiratok, újságok, magazinok vagy egyéb jellegű írásos formában lévő művek, jelrendszeralapú alkotások – beleértve a kottát –, és más – akár analóg vagy digitális, audio formátumban, online vagy offline megjelentetett – nyomtatott anyagok olyan formátumokban történő elérhetőségét, amelyek az említett műveket és más teljesítményeket lényegében ugyanolyan akadálymentessé teszik a szóban forgó személyek számára, mint a károsodással, nehézséggel vagy fogyatékossággal nem küzdő személyek számára. A hozzáférhető formátumok közé tartozik például a Braille-írás, a nagyított betűs nyomtatás, az adaptált elektronikus könyvek, a hangoskönyvek és a rádiós műsorszolgáltatás.

                  (8)

                  Az ezen irányelvben foglalt kötelező kivételnek emellett korlátoznia is kell a többszörözési jogot annak érdekében, hogy lehetővé tegye a műnek vagy más teljesítménynek a kedvezményezett személyek számára hozzáférhető formátumú példánya előállításához szükséges módosítását, konvertálását, illetve adaptálását. Ez kiterjed az információnavigációs funkció biztosítására is a hozzáférhető formátumú példányokban. Továbbá azokra a változtatásokra is kiterjed, amelyekre olyan esetekben lehet szükség, amikor egy mű vagy más teljesítmény formátuma már elérhető bizonyos kedvezményezett személyek számára, más kedvezményezett személyek számára azonban nem, eltérő, vagy eltérő fokú károsodás, nehézség vagy fogyatékosság miatt.

                  (9)

                  Az ezen irányelvben megállapított, megengedett felhasználási módok közé kell, hogy tartozzon a hozzáférhető formátumú példányok előállítása a kedvezményezett személyek vagy az ő érdekeiket szolgáló olyan jogosított szervezetek – akár közjogi, akár magánjogi szervezetek, különösen könyvtárak, oktatási intézmények vagy más nonprofit szervezetek – által, amelyek egyik fő tevékenysége, intézményi kötelezettsége vagy közérdekű feladatának része a nyomtatott szöveget fogyatékosságuk miatt használni képtelen személyek szolgálata. Az ezen irányelvben meghatározott felhasználási módoknak magukban kell foglalniuk a hozzáférhető formátumú példányoknak a kedvezményezett személyek kizárólagos használatára olyan természetes személy által történő előállítását is, aki ezt egy kedvezményezett személy megbízásából teszi, illetve aki segítséget nyújt az ilyen példányok előállításában egy kedvezményezett személynek. Hozzáférhető formátumú példányok csak olyan művekből vagy más teljesítményekből készülhetnek, amelyekhez a kedvezményezett személyek vagy jogosított szervezetek jogszerűen hozzáférnek. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a kivétel alkalmazását bármilyen módon akadályozó vagy korlátozó szerződéses rendelkezések ne rendelkezzenek joghatással.

                  (10)

                  Az ezen irányelvben meghatározott kivételnek lehetővé kell tennie a jogosított szervezetek számára, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó művek és más teljesítmények hozzáférhető formátumú példányait előállítsák és online vagy offline terjesszék az Unión belül. Ezen irányelv nem írhatja elő a jogosított szervezetek számára ilyen példányok kötelező előállítását és terjesztését.

                  (11)

                  Annak biztosítása érdekében, hogy szerte a belső piacon elérhetőbbé váljanak a hozzáférhető formátumú példányok, lehetővé kell tenni, hogy a valamely tagállamban készült hozzáférhető formátumú példányok valamennyi tagállamban elérhetőek legyenek. Ez csökkentené az ugyanazon művek vagy más teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak előállításához szükséges megkettőzött munka iránti keresletet az Unióban, és ezáltal megtakarításokhoz és hatékonyságnöveléshez vezetne. Ennek az irányelvnek ezért biztosítania kell a jogosított szervezetek által bármely tagállamban előállított hozzáférhető formátumú példányok forgalmának és hozzáférhetőségének lehetőségét a kedvezményezett személyek és a jogosított szervezetek számára az egész Unióban. E határokon átnyúló csere előmozdítása és a jogosított szervezetek kölcsönös azonosításának és együttműködésének elősegítése érdekében ösztönözni kell az Unióban letelepedett jogosított szervezetek nevére és elérhetőségeire vonatkozó információk – ideértve a weboldalakat is, amennyiben rendelkezésre állnak – önkéntes megosztását. A tagállamoknak ezért a jogosított szervezetektől kapott információkat át kell adniuk a Bizottságnak. Mindez nem keletkeztet kötelezettséget a tagállamok számára a tekintetben, hogy ellenőrizzék ezen információk teljességét és helyességét, vagy azt, hogy az információk megfelelnek-e az ezen irányelvet átültető nemzeti jognak. A szóban forgó információkat a Bizottságnak egy uniós szintű központi információs hozzáférési ponton online elérhetővé kell tennie. Ez segítheti a jogosított szervezeteket, valamint a kedvezményezett személyeket és jogosultakat abban is, hogy további információért kapcsolatba lépjenek a jogosított szervezetekkel az ezen irányelvben és az (EU) 2017/1563 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglalt rendelkezésekkel összhangban. A fent említett központi információs hozzáférési pont kiegészíti a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) Nemzetközi Irodája által a marrákesi szerződés értelmében létrehozandó információs hozzáférési pontot, azzal a céllal, hogy nemzetközi szinten segítse a jogosított szervezetek azonosítását és együttműködését.

                  (12)

                  A hozzáférhető formátumú példányok elérhetőségének javítása, valamint a művek vagy más teljesítmények engedély nélküli terjesztésének megakadályozása érdekében a hozzáférhető formátumú példányok terjesztésével, nyilvánossághoz közvetítésével vagy nyilvánosság számára való hozzáférhetővé tételével foglalkozó jogosított szervezeteknek teljesíteniük kell bizonyos kötelezettségeket.

                  (13)

                  A tagállamok által a jogosított szervezetekkel szemben támasztott engedélyezési vagy elismerési követelmények – például a kedvezményezett személyeknek való általános jellegű szolgáltatásnyújtással kapcsolatos követelmények – nem járhatnak olyan hatással, amely akadályozza az ezen irányelv fogalommeghatározása szerint jogosított szervezetnek minősülő szervezeteket abban, hogy az ezen irányelvben engedélyezett felhasználási módokat alkalmazzák.

                  (14)

                  Tekintettel az ezen irányelvben foglalt kivétel sajátos jellegére, annak különös hatókörére, valamint a kedvezményezettek jogbiztonsága érdekében a tagállamok számára nem szabad lehetővé tenni, hogy a kivétel alkalmazására vonatkozóan az ebben az irányelvben meghatározottaktól eltérő további követelményeket írjanak elő, mint például a hozzáférhető formátumú művek kereskedelmi forgalomban való rendelkezésre állásának előzetes vizsgálatát. A tagállamok számára csak azt szabad lehetővé tenni, hogy ellentételezési rendszereket hozzanak létre a művek vagy más teljesítmények jogosított szervezetek általi megengedett felhasználásaira vonatkozóan. A kedvezményezett személyekre háruló terhek, a hozzáférhető formátumú példányok határokon átnyúló terjesztése előtti akadályok és a jogosított szervezetekre háruló túlzott követelmények elkerülése érdekében korlátozni kell a tagállamok ilyen ellentételezési rendszerek létrehozására vonatkozó lehetőségét. Ebből adódóan az ellentételezési rendszerek nem írhatnak elő fizetési kötelezettséget a kedvezményezett személyek számára. E rendszerek kizárólag az ilyen ellentételezési rendszert előíró tagállam területén letelepedett jogosított szervezetekre vonatkozhatnak, és nem írhatnak elő fizetési kötelezettséget más tagállam vagy a marrákesi szerződésben részes harmadik országok területén letelepedett jogosított szervezetek részére. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezen ellentételezési rendszerekből adódóan a hozzáférhető formátumú példányok határokon átnyúló cseréje – többek között az ellentételezés formája és lehetséges mértéke tekintetében – ne legyen terhesebb, mint nem határokon átnyúló helyzetekben. Az ellentételezés mértékének meghatározásakor kellően figyelembe kell venni a jogosított szervezetek tevékenységének nonprofit jellegét, ezen irányelv közérdekű célkitűzéseit, a kivétel kedvezményezettjeinek érdekét, a jogosultakat érő esetleges kárt és a hozzáférhető formátumú példányok határokon átnyúló terjesztésének szükségességét. Figyelembe kell venni továbbá minden egyes eset sajátos, az adott hozzáférhető formátumú példány előállításából fakadó körülményeit. Ha a jogosultat érő kár csak minimális, ellentételezés fizetésére vonatkozó kötelezettség nem keletkezhet.

                  (15)

                  A személyes adatok ezen irányelv szerinti kezelése során tiszteletben kell tartani az alapvető jogokat, ideértve a Charta 7. és 8. cikke szerinti, a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő jogot, és elengedhetetlen, hogy az ilyen adatkezelés megfeleljen a személyes adatok kezelését szabályozó 95/46/EK (11) és 2002/58/EK (12) európai parlamenti és tanácsi irányelveknek is, tekintettel arra, hogy az adatkezelést ezen irányelv keretei között és a tagállamok illetékes hatóságai, különösen a tagállamok által kijelölt független hatóságok felügyelete alatt a jogosított szervezetek is elvégezhetik.

                  (16)

                  Az UNCRPD – amelynek az Unió részes fele – biztosítja a fogyatékossággal élő személyek jogát az információhoz és oktatáshoz való hozzáféréshez, valamint a kulturális, gazdasági és társadalmi életben másokkal azonos alapon való részvételhez. Az UNCRPD előírja az egyezményben részes feleknek, hogy a nemzetközi joggal összhangban minden szükséges lépést tegyenek meg annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonjogokat védő jogszabályok ne jelentsenek észszerűtlen vagy megkülönböztetést eredményező akadályt a fogyatékossággal élő személyek kulturális anyagokhoz történő hozzáférésével szemben.

                  (17)

                  A Charta értelmében tilos a megkülönböztetés valamennyi formája, közöttük a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés, valamint az Unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékossággal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekben való részesülésre.

                  (18)

                  Ezen irányelv elfogadásával az Unió célja annak biztosítása, hogy a kedvezményezett személyek számára az egész belső piacon elérhetőek legyenek hozzáférhető formátumokban a könyvek és más nyomtatott anyagok. Ennek megfelelően ez az irányelv egy nélkülözhetetlen első lépés afelé, hogy javuljon a művek hozzáférhetősége a fogyatékossággal élő személyek számára.

                  (19)

                  A Bizottságnak az ezen irányelv hatályán kívül eső művek és más teljesítmények hozzáférhető formátumokban történő elérhetőségével kapcsolatos helyzetet is értékelnie kell, továbbá azt, hogy ezek milyen mértékben elérhetők az egyéb fogyatékossággal élő személyek számára. A Bizottságnak szorosan figyelemmel kell kísérnie a helyzetet e tekintetben. Szükség esetén a Bizottság által előterjesztett jelentés alapján megfontolás tárgyát képezheti ezen irányelv hatályának módosítása.

                  (20)

                  A tagállamok számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy kivételt vagy korlátozást állapítsanak meg a fogyatékossággal élő személyek javára olyan esetekben, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, így különösen az ezen irányelv hatályán kívül eső művek és más teljesítmények, valamint fogyatékosságok tekintetében, a 2001/29/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján. Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy kivételeket vagy korlátozásokat állapítsanak meg azon jogok tekintetében, amelyeket az uniós szerzői jogi keret nem harmonizál.

                  (21)

                  Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen a Chartában és az UNCRPD-ben elismert alapelveket. Ezt az irányelvet e jogokkal és elvekkel összhangban kell értelmezni és alkalmazni.

                  (22)

                  A marrákesi szerződés előír bizonyos kötelezettségeket a hozzáférhető formátumú példányoknak az Unió és a szerződésben részes harmadik országok közötti cseréje tekintetében. Az említett kötelezettségek teljesítése érdekében hozott uniós intézkedéseket az (EU) 2017/1563 rendelet tartalmazza, amelyet ezen irányelvvel együtt kell értelmezni.

                  (23)

                  Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen azt, hogy az Unióban hozzáférhetőbbé váljanak a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő művek és más teljesítmények a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek számára, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

                  (24)

                  A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (13) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt,

            ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
      1. cikk
      Tárgy és hatály
      Ezen irányelv célja a szerzői és szomszédos jogokra alkalmazandó uniós jog további harmonizációja a belső piac keretében, az egyes műveknek és más teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló, a jogosult engedélye nélküli felhasználási módjaira vonatkozó szabályok megállapítása révén.
      2. cikk
      Fogalommeghatározások
      Ezen irányelv alkalmazásában:

                  1.

                  „mű vagy más teljesítmény”: bármely médiumon, akár audio – például hangoskönyv –, akár digitális formátumban megjelent vagy a nyilvánosság számára jogszerűen egyéb módon hozzáférhetővé tett, szerzői vagy szomszédos jogi védelemben részesülő könyv, folyóirat, újság, magazin vagy egyéb jellegű írásos formában lévő mű, jelrendszeralapú alkotás – beleértve a kottát –, és a kapcsolódó illusztrációk;

                  2.

                  „kedvezményezett személy”, tekintet nélkül bármely más fogyatékosságra az a személy, aki:

                              a)

                              vak;

                              b)

                              akinek látáskárosodása nem javítható olyan mértékben, hogy látásfunkciója lényegében megegyezzen az ilyen károsodással nem küzdő személyek látásfunkciójával, és aki ennek következtében képtelen nyomtatott műveket az ilyen károsodással nem küzdő személyekkel lényegében megegyező módon olvasni;

                              c)

                              érzékelési vagy olvasási nehézséggel küzd, és aki ennek következtében képtelen nyomtatott műveket az ilyen nehézséggel nem küzdő személyekkel lényegében megegyező módon olvasni; vagy

                              d)

                              testi fogyatékosság miatt egyébként képtelen könyvet tartani vagy lapozni, valamint az olvasást rendes esetben lehetővé tevő mértékben szemével fókuszálni, illetve azt mozgatni;

                  3.

                  „hozzáférhető formátumú példány”: a mű vagy más teljesítmény eltérő módon előállított vagy eltérő formátumban lévő példánya, amely a kedvezményezett személyek számára a művet vagy más teljesítményt hozzáférhetővé teszi, többek között lehetővé téve, hogy a kedvezményezett személy a 2. pontban említett valamely károsodással, nehézséggel vagy fogyatékossággal nem küzdő személyekhez hasonlóan, azonos kényelem mellett férjen hozzá a műhöz vagy más teljesítményhez;

                  4.

                  „jogosított szervezet”: valamely tagállam által, a kedvezményezett személyek számára nonprofit alapon oktatás, speciális képzés, akadálymentesített olvasási lehetőségek vagy információkhoz való hozzáférés biztosítására jogosított vagy elismert szervezet. Ide tartoznak azok a közintézmények és nonprofit szervezetek is, amelyek ugyanezen szolgáltatásokat egyik fő tevékenységükként, intézményi kötelezettségükként vagy közérdekű feladataik ellátása keretében nyújtják a kedvezményezett személyek számára.

            3. cikk
      Megengedett felhasználási módok
      (1)   A tagállamok kivételről rendelkeznek, amelynek értelmében nem szükséges a művön vagy más teljesítményen fennálló szerzői vagy szomszédos jog jogosultjának engedélye a 96/9/EK irányelv 5. és 7. cikkében, a 2001/29/EK irányelv 2., 3. és 4. cikkében, a 2006/115/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében, 8. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 9. cikkében, továbbá a 2009/24/EK irányelv 4. cikkében foglaltak szerint az alábbi célból szükséges cselekmények esetében:

                  a)

                  a kedvezményezett személy vagy a nevében eljáró személy a kedvezményezett személy kizárólagos használatára előállítsa valamely olyan műnek vagy más teljesítménynek, amelyhez a kedvezményezett személy jogszerűen hozzáfér, a hozzáférhető formátumú példányát; és

                  b)

                  a jogosított szervezet nonprofit alapon kedvezményezett személyek kizárólagos használatára hozzáférhető formátumú példányt állítson elő olyan műről vagy más teljesítményről, amelyhez a szervezet jogszerűen hozzáfér, vagy kedvezményezett személyek vagy más jogosított szervezetek számára hozzáférhető formátumú példányokat közvetítsen, tegyen hozzáférhetővé, terjesszen vagy adjon haszonkölcsönbe.

            (2)   A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi hozzáférhető formátumú példány tiszteletben tartja a mű vagy más teljesítmény integritását, figyelembe véve a mű vagy más teljesítmény eltérő formátumban való hozzáférhetővé tételéhez szükséges változtatásokat.
      (3)   Az (1) bekezdésben meghatározott kivétel kizárólag olyan különös esetekben alkalmazandó, amelyek nincsenek ellentétben a mű vagy más teljesítmény rendes felhasználásával, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.
      (4)   A 2001/29/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének első, harmadik és ötödik albekezdése alkalmazandó az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételre.
      (5)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben biztosított kivétel tekintetében szerződés eltérően nem rendelkezhet.
      (6)   A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy az ezen irányelv értelmében engedélyezett felhasználási módokra, amennyiben ezeket a területükön letelepedett jogosított szervezetek gyakorolják, az ezen irányelvben meghatározott korlátokon belül ellentételezési rendszerek vonatkozzanak.
      4. cikk
      Hozzáférhető formátumú példányok a belső piacon
      A tagállamok biztosítják, hogy a területükön letelepedett jogosított szervezetek bármely tagállamban letelepedett kedvezményezett személy vagy más jogosított szervezet javára végezhessék a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett cselekményeket. A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a területükön letelepedett kedvezményezett személyek és jogosított szervezetek bármely tagállamban letelepedett jogosított szervezettől megszerezhessék vagy elérhessék a hozzáférhető formátumú példányokat.
      5. cikk
      A jogosított szervezetek kötelezettségei
      (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett cselekményeket végző, területükön letelepedett jogosított szervezetek kialakítsák és kövessék saját gyakorlataikat annak biztosítása érdekében, hogy:

                  a)

                  kizárólag kedvezményezett személyek vagy más jogosított szervezetek számára terjesszék, közvetítsék, illetve csak azok számára tegyék hozzáférhetővé a hozzáférhető formátumú példányokat;

                  b)

                  megtegyék a megfelelő lépéseket a hozzáférhető formátumú példányok engedély nélküli többszörözésének, terjesztésének, nyilvánossághoz közvetítésének és nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételének visszaszorítása érdekében;

                  c)

                  a műveket vagy más teljesítményeket, továbbá azok hozzáférhető formátumú példányait kellő gondossággal kezeljék, és erről nyilvántartást vezessenek; és

                  d)

                  adott esetben a weboldalaikon, vagy más online, illetve offline csatornákon keresztül közzétegyék és frissítsék az a)–c) pontban megállapított kötelezettségek általuk történő teljesítésének módjára vonatkozó információkat.

            A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett gyakorlatok kialakítása és követése a 7. cikkben említett, a kedvezményezett személyek személyes adatainak kezelésére vonatkozó szabályok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett történjen.
      (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett cselekményeket végző, területükön letelepedett jogosított szervezetek kérelem alapján hozzáférhető módon a kedvezményezett személyek, más jogosított szervezetek vagy jogosultak rendelkezésére bocsássák a következő információkat:

                  a)

                  azon művek vagy más teljesítmények jegyzéke, amelyek hozzáférhető formátumú példányaival rendelkeznek, és az elérhető formátumok; valamint

                  b)

                  azon jogosított szervezetek neve és elérhetősége, amelyekkel a 4. cikk alapján a hozzáférhető formátumú példányok cseréjét folytatják.

            6. cikk
      Átláthatóság és információcsere
      (1)   A tagállamok arra ösztönzik a területükön letelepedett, és az ezen irányelv 4. cikkében és az (EU) 2017/1563 rendelet 3. és 4. cikkében említett cselekményeket végző jogosított szervezeteket, hogy önkéntes alapon közöljék velük nevüket és elérhetőségüket.
      (2)   A tagállamok az (1) bekezdés alapján hozzájuk eljuttatott információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátják. A Bizottság ezeket az információkat egy központi információs hozzáférési ponton online nyilvánosan hozzáférhetővé teszi és naprakészen tartja.
      7. cikk
      A személyes adatok védelme
      A személyes adatok kezelését ezen irányelv keretében a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően kell végezni.
      8. cikk
      A 2001/29/EK irányelv módosítása
      A 2001/29/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                     „b)

                     fogyatékos személyek érdekében történő, a fogyatékosságukkal közvetlenül összefüggő, nem kereskedelmi jellegű felhasználás, az adott fogyatékosság által indokolt mértékben, az (EU) 2017/1564 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) értelmében fennálló tagállami kötelezettségek sérelme nélkül;

      9. cikk
      Jelentés
      A Bizottság 2020. október 11-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak arról, hogy a belső piacon milyen mértékben érhetők el hozzáférhető formátumokban a 2. cikk 1. pontjában meghatározottaktól eltérő művek és más teljesítmények a kedvezményezett személyek számára, és milyen mértékben érhetők el a hozzáférhető formátumú művek és más teljesítmények a 2. cikk 2. pontjában meghatározottaktól eltérő fogyatékosságokkal élő személyek számára. A jelentés figyelembe veszi a vonatkozó technológia fejlődését, és értékeli, hogy indokolt-e ezen irányelv hatályának kiterjesztése a más típusú művekhez vagy más teljesítményekhez való hozzáférés javítása és az ezen irányelv hatályán kívül eső fogyatékossággal küzdő személyek hozzáférésének javítása érdekében.
      10. cikk
      Felülvizsgálat
      (1)   2023. október 11-ig a Bizottság elvégzi ezen irányelv értékelését, és főbb megállapításait egy jelentésben az Európai Parlament, a Tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé terjeszti, adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló javaslatok kíséretében. Az értékelés többek között megvizsgálja, hogy a tagállamok által a 3. cikk (6) bekezdése alapján létrehozott ellentételezési rendszerek milyen hatást gyakorolnak a hozzáférhető formátumú példányok kedvezményezett személyek általi elérhetőségére és azok határokon átnyúló cseréjére. A Bizottság jelentése figyelembe veszi az érintett civil társadalmi szereplők és nem kormányzati szervezetek, közöttük a fogyatékossággal élő személyek, valamint az idős személyek képviseletét ellátó szervezetek véleményét.
      (2)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az e cikk (1) bekezdésében említett jelentés, valamint a 9. cikkben említett jelentés elkészítéséhez szükséges információkat.
      (3)   Ha egy tagállamnak alapos indoka van úgy vélni, hogy ezen irányelv végrehajtása jelentős hátrányt okozott a kedvezményezett személyek számára a hozzáférhető formátumú művek vagy más teljesítmények kereskedelmi forgalomban való rendelkezésre állásában, az ügyet a vonatkozó bizonyítékokkal alátámasztva a Bizottság figyelmébe ajánlhatja. A Bizottságnak e bizonyítékokat figyelembe kell vennie az (1) bekezdésben említett jelentés készítése során.
      11. cikk
      Átültetés
      (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2018. október 11-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
      Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
      (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
      12. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
      13. cikk
      Címzettek
      Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Strasbourgban, 2017. szeptember 13-án.

               az Európai Parlament részéről

               az elnök

            A. TAJANI

               a Tanács részéről

               az elnök

            M. MAASIKAS

         (1)  HL C 125., 2017.4.21., 27. o.

         (2)  Az Európai Parlament 2017. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. július 17-i határozata.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 96/9/EK irányelve (1996. március 11.) az adatbázisok jogi védelméről (HL L 77., 1996.3.27. 20. o.).

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve (2001. május 22.) az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/115/EK irányelve (2006. december 12.) a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról (HL L 376., 2006.12.27., 28. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/24/EK irányelve (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről (HL L 111., 2009.5.5., 16. o.).

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/28/EU irányelve (2012. október 25.) az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól (HL L 299., 2012.10.27., 5. o.).

         (8)  A Tanács 2014/221/EU határozata (2014. április 14.) a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 115., 2014.4.17., 1. o.).

         (9)  A Bíróság 2017. február 14-i, 3/15. sz. véleménye, ECLI:EU:C:2017:114, 112. pont.

         (10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1563 rendelete (2017. szeptember 13.) a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes művek és más teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló, határokon átnyúló, az Unió és harmadik országok közötti cseréjéről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

         (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.). A 95/46/EK irányelvet 2018. május 25-től hatályon kívül helyezi és annak helyébe lép a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

         (12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

         (13)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.


title: A Tanács 93/53/EGK irányelve (1993. június 24.) az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0053

Hivatalos Lap L 175 , 19/07/1993 o. 0023 - 0033 finn különkiadás fejezet 3 kötet 53 o. 0140  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 53 o. 0140

		A Tanács 93/53/EGK irányelve(1993. június 24.)az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetésérőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a halak szerepelnek a szerződés II. mellékletében; mivel a halak piaci értékesítése az akvakultúra-ágazat számára rendkívül fontos bevételt jelent;mivel a halgazdasági ágazat ésszerű fejlesztésének biztosítása érdekében és a Közösségen belüli állat-egészségügyi helyzet védelmének elősegítése céljából közösségi szinten kell ellenőrző intézkedéseket kialakítani járványkitörések esetére;mivel hivatkozni kell a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv [4] A. mellékletében található listákra azon betegségek esetében, amelyekre az irányelv hatálya kiterjed;mivel az ilyen betegségek kitörése gyorsan járványos méreteket ölthet, amely jelentősen csökkentheti az akvakultúra-ágazat jövedelmezőségét az okozott mortalitás és az állományban keletkező zavarok miatt;mivel ilyen betegség fellépésének gyanúja esetén azonnal védekezési intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a betegség előfordulásának igazolásakor azonnali és hatékony lépéseket lehessen tenni;mivel ezen intézkedések célja a betegség terjedésének megakadályozása, különösen a fertőzés terjesztésére alkalmas halak és haltermékek forgalmának gondos ellenőrzése révén;mivel a betegségek megelőzésének a Közösségben rendes körülmények között vakcinamentes politikán kell alapulnia;mivel az alapos járványügyi vizsgálat nélkülözhetetlen a betegségek terjedésének megelőzése céljából; mivel a tagállamoknak különleges egységeket kell felállítaniuk e célra;mivel a hatékony védekezési rendszer kialakítása céljából a betegségek diagnosztizálását egységesíteni kell és felelős laboratóriumok felügyelete alatt kell végezni, amelyek tevékenységének koordinálását a Közösség által kijelölt referencialaboratórium végezheti;mivel ezen irányelv egységes végrehajtása céljából közösségi ellenőrzési eljárást kell kialakítani;mivel a betegségek elleni védekezésre irányuló közös intézkedések az állategészségügy egységes szinten tartásának minimálisan szükséges alapját képezik;mivel a 91/67/EGK irányelv A. mellékletében felsorolt betegségek járványkitörése esetén az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatot [5] és különösen annak 5. cikkét kell alkalmazni;mivel a Bizottságot kell megbízni a szükséges végrehajtási intézkedések foganatosításának feladatával; mivel e célból eljárást kell kialakítani, amely szoros és hatékony együttműködést hoz létre a Bizottság és a tagállamok között az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretein belül,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETÁltalános rendelkezések1. cikkEz az irányelv meghatározza a 91/67/EGK irányelv A. mellékletében felsorolt I. és II. listás halbetegségek elleni védekezés céljából alkalmazandó közösségi minimumintézkedéseket.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában szükség esetén a 91/67/EGK irányelv 2. cikkében szereplő meghatározásokat kell alkalmazni.Ezen irányelv alkalmazásában továbbá:1. I. listás betegségek: a 91/67/EGK irányelv A. mellékletének I. listáján szereplő halbetegségek;2. II. listás betegségek: a 91/67/EGK irányelv A. mellékletének II. listáján szereplő halbetegségek;3. fertőzésre gyanús hal: olyan klinikai tüneteket vagy kórbonctani elváltozásokat, illetve laboratóriumi vizsgálatokban kétes reakciókat mutató hal, amelyek az I. listán vagy a II. listán szereplő betegség előfordulásának alapos gyanúját vetik fel;4. fertőzött hal: olyan hal, amelyben laboratóriumi vizsgálat eredményeképpen vagy – a lazacok fertőző kevésvérűsége (ISA) esetében – klinikai és kórbonctani vizsgálattal hatóságilag megállapították egy I. listás vagy II. listás betegség jelenlétét;5. fertőzésre gyanús gazdaság: olyan gazdaság, ahol fertőzésre gyanús halat találtak;6. fertőzött gazdaság: olyan gazdaság, ahol fertőzött halat találtak, vagy olyan gazdaság, amelyet már kiürítettek, de még nem fertőtlenítettek.3. cikkA tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi gazdaságot, ahol az I. listán vagy a II. listán szereplő betegségekre fogékony halat tartanak vagy nevelnek:1. a hatósági szolgálat nyilvántartsa; ezt a nyilvántartást állandóan naprakész állapotban kell tartani;2. feljegyzést kell vezetni a következőkről:a) a gazdaságba bevitt élő halakról, ikrákról és ivarsejtekről; a feljegyzésnek tartalmaznia kell a beszállításukra, a számukra vagy súlyukra, a méretükre, a származási helyükre és a szállítójukra vonatkozó valamennyi információt;b) a gazdaságból kivitt élő halakról, ikrákról és ivarsejtekről; a feljegyzésnek tartalmaznia kell az elszállításukra, a számukra vagy súlyukra, a méretükre és a rendeltetési helyükre vonatkozó valamennyi információt;c) az észlelt mortalitásról.Ezt a feljegyzést, amelyet a hatósági szolgálatnak kérésére be kell mutatni, naprakész állapotban kell tartani és négy évig meg kell őrizni.4. cikkA tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az I. listán és a II. listán szereplő valamennyi betegség előfordulásának gyanúját kötelező legyen a lehető legrövidebb időn belül bejelenteni a hatósági szolgálatnak.II. FEJEZETAz I. listán szereplő betegségekre vonatkozó ellenőrző intézkedések5. cikk(1) Amennyiben egy gazdaság halain az I. listán szereplő valamely betegség gyanúját észlelik, a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a hatósági szolgálat azonnal klinikai vizsgálatot is magában foglaló hatósági vizsgálatot kezdeményezhessen abból a célból, hogy igazolja vagy kizárja a betegség előfordulásának gyanúját; a hatósági szolgálatnak mindenekelőtt mintákat kell vennie vagy vetetnie laboratóriumi vizsgálatra.(2) Amint a betegség előfordulásának gyanúját bejelentették, a hatósági szolgálatnak hatósági megfigyelés alá kell helyeznie a gazdaságot, és meg kell követelnie különösen az alábbiakat:a) hivatalos összeírást kell készíteni a gazdaságban található valamennyi halfajról és -kategóriáról, és ezek mindegyike vonatkozásában külön-külön fel kell jegyezni a már elhullott, a fertőzött és a fertőzésre vagy kontaminációra gyanús halak számát; az összeírást a tulajdonosnak vagy a tenyésztőnek naprakész állapotban kell tartania, figyelembe véve az állománylétszám növekedését vagy a fertőzés gyanújának fennállta alatt bekövetkezett új elhullásokat is; kérésre az összeírást be kell mutatni, és azt minden szemle alkalmával ellenőrizni lehet;b) élő vagy elhullott hal, illetve ikrák vagy ivarsejtek nem vihetők be a gazdaságba és nem vihetők ki onnan a hatósági szolgálat engedélye nélkül;c) a halhullák vagy szerveik megsemmisítését a hatósági szolgálat felügyelete mellett kell végezni;d) a fertőzés terjesztésére alkalmas takarmány, eszközök, tárgyak vagy más anyagok (mint pl. a hulladék) gazdaságba való bevitelét vagy onnan való kivitelét szükség esetén a hatósági szolgálat engedélyéhez kell kötni, amely szolgálatnak meg kell határoznia a kórokozó terjedésének megakadályozásához szükséges feltételeket;e) a gazdaságba irányuló vagy onnan kilépő személyforgalmat a hatósági szolgálat engedélyéhez kell kötni;f) a gazdaságba irányuló és onnan kilépő járműforgalmat a hatósági szolgálat engedélyéhez kell kötni, amely szolgálatnak meg kell határoznia a kórokozó terjedésének megakadályozásához szükséges feltételeket;g) a gazdaság bejáratainál és kijáratainál megfelelő fertőtlenítő eszközöket kell használni;h) a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően járványügyi vizsgálatot kell végezni;i) az ugyanazon vízgyűjtő területhez vagy partszakaszhoz tartozó valamennyi gazdaságot hatósági megfigyelés alá kell vonni, és a hatósági szolgálat engedélye nélkül sem hal, sem ikrák vagy ivarsejtek nem hagyhatják el a gazdaság területét; igen nagy kiterjedésű vízgyűjtő terület vagy partszakasz esetén a hatósági szolgálat a fertőzésre gyanús gazdasághoz közeli kisebb kiterjedésű területre korlátozhatja a megfigyelési intézkedéseket, ha úgy gondolja, hogy ez a terület a lehető legnagyobb garanciát nyújtja a betegség terjedésének megakadályozására;ha szükséges, a szomszédos tagállamok vagy harmadik országok hatósági szolgálatait a betegség gyanújáról értesíteni kell; ebben az esetben az érintett tagállamok hatósági szolgálatainak megfelelő eljárást kell foganatosítaniuk az e cikkben megállapított intézkedések alkalmazása érdekében.Amennyiben szükséges, a 19. cikkben meghatározott eljárással összhangban különleges intézkedéseket lehet hozni.(3) A (2) bekezdésben meghatározott hatósági intézkedések foganatosításáig bármely betegségre gyanús hal tulajdonosának vagy tenyésztőjének minden megfelelő intézkedést meg kell tennie, hogy megfeleljen a (2) bekezdés rendelkezéseinek, kivéve annak h) és i) pontját.(4) A (2) bekezdésben említett intézkedéseket nem szabad visszavonni, amíg a betegség gyanúját hivatalosan ki nem zárták.6. cikkAmint az I. listás betegségek közül valamelyiknek az előfordulását hatóságilag igazolták, a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy a hatósági szolgálat az 5. cikk (2) bekezdésében felsoroltakon kívül a következő intézkedéseket rendelje el:a) fertőzött gazdaságban:- valamennyi halat azonnal el kell távolítani,- a szárazföld belsejében elhelyezkedő gazdaságok esetében valamennyi tavat le kell bocsátani tisztítás és fertőtlenítés céljából,- minden ikrát és ivarsejtet, elhullott halat és a betegség klinikai tüneteit mutató élő halat nagy fertőzési veszélyt jelentő anyagként kell kezelni és a 90/667/EGK irányelvnek [6] megfelelően a hatósági szolgálat felügyelete alatt meg kell semmisíteni,- minden élő halat a hatósági szolgálat felügyelete mellett vagy le kell ölni és meg kell semmisíteni a 90/667/EGK irányelvnek megfelelően, vagy – azon halak esetében, amelyek elérték a kereskedelmi méretet és nem mutatnak betegségre utaló klinikai tüneteket – a hatósági szolgálat felügyelete mellett le kell vágni értékesítés vagy emberi fogyasztásra történő feldolgozás céljából.Az utóbbi esetben a hatósági szolgálatnak biztosítania kell, hogy a halakat azonnal levágják és kibelezzék, és hogy ezeket a műveleteket olyan feltételek mellett hajtsák végre, amely megakadályozza a kórokozók terjedését, és hogy a halhulladékot és belsőséget, amely nagy fertőzési veszélyt jelentő anyagnak minősül, olyan eljárás szerint kezeljék, amely biztosítja a kórokozók elpusztítását a 90/667/EGK irányelvnek megfelelően, továbbá hogy a felhasznált vizet is olyan kezelésnek tegyék ki, amely semlegesíti az abban esetlegesen előforduló kórokozókat,- a halak, az ikrák és az ivarsejtek eltávolítása után a tavakat, a felszereléseket és bármely olyan anyagot, amely ki van téve a szennyeződésnek, a lehető legrövidebb időn belül meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, követve a hatósági szolgálat utasításait oly módon, amely kiküszöböli a kórokozó terjedésének vagy túlélésének kockázatát. A fertőzött gazdaságban végzendő tisztítási és fertőtlenítési eljárásokat a 19. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghatározni,- bármely, az 5. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett, esetlegesen szennyezett anyagot meg kell semmisíteni, vagy olyan kezelésben kell részesíteni, amely biztosítja minden jelenlévő kórokozó elpusztítását,- a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően járványügyi vizsgálatot kell végezni és alkalmazni kell a 8. cikk (4) bekezdésének rendelkezéseit; e vizsgálat részeként mintákat kell venni laboratóriumi vizsgálatra;b) a fertőzött gazdasággal azonos vízgyűjtő területen vagy azonos partszakaszon fekvő valamennyi gazdaságot egészségügyi ellenőrző vizsgálatnak kell alávetni; ha e vizsgálatok során pozitív eseteket találnak, akkor ennek a bekezdésnek az a) pontjában felsorolt intézkedéseket kell alkalmazni;c) a gazdaság újratelepítését a hatósági szolgálatnak kell engedélyeznie a tisztítási és a fertőtlenítési műveletek kedvező eredményű helyszíni vizsgálata után, továbbá olyan időtartam elteltével, amelyet a hatósági szolgálat elegendőnek tart a kórokozók elpusztulásához és az ugyanazon a vízgyűjtő területen előforduló esetleges további fertőzésektől való mentesüléshez;d) ha az 5. cikk (2) bekezdésének a), b), c) és d) pontjában megállapított intézkedések alkalmazása megköveteli más tagállamok hatósági szolgálatainak együttműködését, az érintett tagállamok hatósági szolgálatainak együtt kell működniük, hogy biztosítsák az e cikkben meghatározott intézkedések betartását.Amennyiben szükséges, megfelelő további intézkedéseket kell hozni a 19. cikkben szabályozott eljárás szerint.7. cikkAmennyiben vadon élő, egyetlen gazdasághoz sem tartozó halakban, illetve természetes vagy mesterséges tavakban, valamint horgászat vagy díszhaltartás céljára szánt más vízi élőhelyen tartott halakban alakul ki fertőzés, vagy lép fel annak gyanúja, a tagállamoknak biztosítaniuk kell a megfelelő intézkedések meghozatalát. A tagállamoknak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság útján tájékoztatniuk kell a Bizottságot és a többi tagállamot a megtett intézkedésekről.8. cikk(1) A járványügyi vizsgálat a következők megállapítására terjed ki:- annak időtartama, hogy a betegség nagy valószínűséggel mennyi ideje állhatott fenn a gazdaságban, mielőtt bejelentették, illetve a gyanúját megállapították,- a gazdaságban fellépett betegség lehetséges eredete, valamint más olyan gazdaságok meghatározása, amelyeken a betegség iránt fogékony halfajok ikrái, ivarsejtjei és egyedei találhatók, amelyek megfertőződhettek,- azon halak, ikrák vagy ivarsejtek, járművek vagy anyagok és személyek forgalma, akik vagy amelyek a kérdéses gazdaságokba behurcolhatták vagy onnan elhurcolhatták a betegség kórokozóját,- a betegség esetleges hordozói és azok eloszlása.(2) Ha a járványügyi vizsgálat arra derít fényt, hogy a betegséget halak, ikrák vagy ivarsejtek, állatok, járművek vagy személyek forgalmából eredő érintkezés révén vagy bármilyen egyéb módon másik vízgyűjtő területről vagy másik partszakaszról hurcolhatták be, vagy más vízgyűjtő területre vagy partszakaszra hurcolhatták el, akkor az ezen a vízgyűjtő területen vagy partszakaszon lévő gazdaságokat fertőzésre gyanúsnak kell tekinteni és az 5. cikkben szabályozott intézkedéseket kell alkalmazni. Ha a betegség előfordulása megállapítást nyert, a 6. cikkben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.(3) Ha a járványügyi vizsgálat arra derít fényt, hogy más tagállamok hatósági szolgálatainak együttműködése is szükséges, az érintett tagállamok hatósági szolgálatainak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük, hogy biztosítsák az ezen irányelvben szereplő rendelkezések betartását.(4) Járványvédelmi központot kell felállítani a betegség lehető leggyorsabb felszámolásának biztosításához szükséges valamennyi intézkedés teljes összehangolása, valamint a járványügyi vizsgálat végrehajtása céljából.Az országos járványvédelmi központokra és a közösségi járványvédelmi központokra vonatkozó általános szabályokat a Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel állapítja meg.(5) A Bizottságnak az Állat - egészségügyi Tudományos Bizottság véleménye alapján kialakított és különösen a tudományos és technológiai haladást figyelembe vevő javaslata alapján a Tanács 1996. december 31. előtt minősített többséggel áttekinti e cikk rendelkezéseit.III. FEJEZETA II. listán szereplő betegségekre vonatkozó ellenőrző intézkedések9. cikk(1) Amennyiben egy, a II. listán szereplő betegség gyanúja merül fel, illetve ilyen betegség kerül megállapításra egy mentes övezetben vagy egy nem mentes övezet területén fekvő mentes gazdaságban, a 8. cikknek megfelelően járványügyi vizsgálatot kell végezni. A 91/67/EGK irányelvnek megfelelően meghatározott minősítésüket visszanyerni kívánó tagállamoknak eleget kell tenniük az említett irányelv B. és C. mellékletében előírt rendelkezéseknek.(2) Ha a járványügyi vizsgálat arra derít fényt, hogy a betegséget egy mentes övezetből vagy egy másik mentes gazdaságból hurcolhatták be, vagy azt egy másik mentes gazdaság területére hurcolhatták el halak, ikrák vagy ivarsejtek, járművek vagy személyek forgalmának következtében vagy bármilyen más módon, a nevezett övezeteket vagy gazdaságokat gyanúsnak kell tekinteni és alkalmazni kell a szükséges intézkedéseket.(3) A hatósági szolgálat azonban engedélyezheti a vágásra szánt halaknak a kereskedelmi méret eléréséig történő hizlalását.10. cikk(1) Amennyiben egy nem mentes övezet területén fekvő nem mentes gazdaságban olyan halak vannak, amelyek a II. listán szereplő valamely betegséggel való fertőzöttségre gyanúsak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hatósági szolgálat:a) azonnal hatósági vizsgálatot kezdeményezzen a betegség előfordulásának megállapítása vagy kizárása céljából, beleértve – ahol az szükséges – valamely engedélyezett laboratóriumban történő vizsgálatra szánt minták vételét is;b) a fertőzött gazdaságokban végezzen vagy végeztessen hivatalos felmérést a halak létszámának megállapítására, és ezt a felmérést rendszeresen frissítsék;c) a fertőzött gazdaságot hatósági felügyelet alá helyezze vagy helyeztesse annak biztosítása céljából, hogy – a 91/67/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjától eltérve – a fertőzött gazdaságokból élő halakat, ikrákat vagy ivarsejteket kizárólag az ugyanazzal a betegséggel fertőzött más gazdaságokba vagy emberi fogyasztás céljából történő vágásra szállíthassanak el.(2) A tagállamok egy meghatározott ideig a hatósági szolgálat felügyelete mellett szabadon választható vagy kötelező programot indíthatnak a II. listán szereplő betegségek felszámolására a nem mentes gazdaságokban vagy a nem mentes övezetekben. Ezen időszak alatt az ilyen programban részt vevő gazdaságok vagy övezetek területére fertőzött gazdaságokból vagy ismeretlen egészségügyi minősítésű gazdaságokból származó élő hal, ikrák vagy ivarsejtek bevitelét meg kell tiltani.Ezeket a programokat, amelyeket a 20. cikkben meghatározott határidő lejárta előtt megállapítandó általános szempontok alapján alakítanak ki a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően, ellenőrzésre a Bizottság elé terjesztik, és ugyanannak az eljárásnak megfelelően jóváhagyják vagy szükség esetén módosítják.Az első albekezdésben meghatározott időszak letelte után a tagállamok, amelyek ezen eljárást alkalmazták, kötelesek értesíteni a Bizottságot és – az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretein belül – a többi tagállamot a kapott eredményekről.(3) A Bizottság 1996. december 31-ig jelentést nyújt be a Tanácshoz, amelyet az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményének beszerzése után, a szerzett tapasztalatok, valamint a tudományos és műszaki előrehaladás figyelembevételével állít össze az e cikk rendelkezéseinek felülvizsgálatára vonatkozó esetleges javaslatával együtt, különös tekintettel a tenyésztésre vagy hizlalásra szánt fertőzött élő halak, ikráik vagy ivarsejtjeik forgalomba hozatalával és a járványügyi vizsgálat lebonyolításával kapcsolatban a nem mentes övezetekben, ahol a betegség gyanúja egy nem mentes gazdaságban merült fel. A Tanács az esetleges javaslatokról a jelentés következtetéseinek figyelembevételével, minősített többséggel határoz.(4) Az (1) és a (2) bekezdés végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat szükség esetén a Bizottság a 19. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően fogadja el.IV. FEJEZETZáró rendelkezések11. cikk(1) Az I. és II. listán szereplő betegségek előfordulásának meghatározására szolgáló mintavételt és laboratóriumi vizsgálatokat a 91/67/EGK irányelv 15. cikkével összhangban meghatározott módszerekkel kell végezni.(2) A betegség vagy a kórokozók jelenlétének kimutatására irányuló vizsgálatokat a hatósági szolgálat által engedélyezett laboratóriumban kell elvégezni. A laboratóriumi vizsgálatnak – szükség esetén és különösen a betegség első megjelenésekor – meg kell határoznia a kérdéses kórokozó típusát, altípusát vagy variánsát, amelyet meg kell erősítenie a nemzeti referencialaboratóriumnak, valamint azt megerősítheti, ha szükséges, a 13. cikkben szereplő közösségi referencialaboratórium is.12. cikk(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden tagállamban nemzeti referencialaboratóriumot jelöljenek ki, amely olyan felszereltséggel és szakképzett személyzettel rendelkezik, amely lehetővé teszi, hogy bármikor, de különösen a kérdéses betegség első előfordulásakor a kérdéses kórokozó típusát, altípusát és variánsát meg tudják határozni és meg tudják erősíteni a regionális diagnosztikai laboratóriumok által kapott eredményeket.(2) A szóban forgó betegségek vizsgálatára kijelölt nemzeti laboratóriumok felelősek a diagnosztikai standardok és módszerek összehangolásáért és a reagensek használatáért.(3) A kérdéses betegségek vizsgálatára kijelölt nemzeti laboratóriumok felelősek a tagállamokban az adott betegség diagnosztikájával foglalkozó valamennyi laboratórium diagnosztikai standardjainak és módszereinek összehangolásáért. Ennek érdekében a nemzeti laboratóriumok:a) diagnosztikai reagensekkel láthatják el a tagállam által engedélyezett laboratóriumokat;b) ellenőrzik a tagállamban használatos összes diagnosztikai reagens minőségét;c) kötelesek időszakonként összehasonlító vizsgálatokat végezni;d) kötelesek a betegségnek a tagállamban megállapított eseteiből származó kórokozó-izolátumokat fenntartani;e) kötelesek megerősíteni a tagállam által engedélyezett diagnosztikai laboratóriumokban kapott pozitív eredményeket.(4) Az (1) bekezdéstől eltérve azonban azok a tagállamok, amelyeknek nincsen a kérdéses betegség megállapítására alkalmas laboratóriumuk, igénybe vehetik egy másik tagállam – a kérdéses témában szakértelemmel rendelkező – nemzeti laboratóriumának szolgáltatásait.(5) A halbetegségek vizsgálatára szolgáló nemzeti laboratóriumok listája az A. mellékletben található.(6) Az említett betegségek vizsgálatára kijelölt nemzeti laboratóriumok kötelesek együttműködni a 13. cikkben említett közösségi referencialaboratóriummal.(7) Az e cikk végrehajtásának részletes szabályait a Bizottság a 19. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően fogadja el.13. cikk(1) A halbetegségek vizsgálatára kijelölt közösségi referencialaboratórium a B. mellékletben van feltüntetve.(2) A 90/424/EGK határozat és különösen annak 28. cikke sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdésében említett laboratórium hatáskörét és feladatkörét a C. melléklet sorolja fel.14. cikk(1) A vakcinázást meg kell tiltani a II. listán szereplő betegségek ellen a mentes övezetekben, a nem mentes övezetek területén fekvő mentes gazdaságokban, és az olyan övezetekben és gazdaságokban, amelyek már elkezdték a 91/67/EGK irányelvben meghatározott engedélyeztetési eljárásokat, valamint az I. listán szereplő betegségek ellen.(2) A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel eljárva 1996. június 30-ig áttekinti e cikk rendelkezéseit, különös tekintettel a vakcinák használatára vonatkozó speciális feltételekre, figyelembe véve a vakcinázásra vonatkozó tudományos és technológiai kutatások fejlődését.15. cikk(1) Minden tagállam készenléti tervet dolgoz ki, amely részletezi, miként fogja végrehajtani az ezen irányelvben meghatározott intézkedéseket az I. listán szereplő betegség okozta járványkitörés esetén.Ennek a tervnek biztosítania kell mindazon létesítmények, felszerelések, személyzet és minden más megfelelő tárgyi feltétel rendelkezésre állását, amelyek szükségesek a járványkitörés gyors és hatékony felszámolásához.(2) Az ilyen tervek elkészítésénél alkalmazandó általános szempontokat a D. melléklet tartalmazza.A tagállamok azonban dönthetnek úgy is, hogy csak az érintett betegségekre vonatkozó szempontokat alkalmazzák, amennyiben az általános szempontokat valamely más betegség elleni védekezésre irányuló intézkedések alkalmazására vonatkozó tervekben már elfogadták.A Bizottság a 19. cikkben meghatározott eljárással összhangban módosíthatja vagy kiegészítheti ezeket a szempontokat, figyelembe véve a betegség sajátos természetét.(3) A D. mellékletben közzétett szempontoknak megfelelően kidolgozott terveket legkésőbb az ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónapon belül be kell nyújtani a Bizottságnak.(4) A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a terveket annak érdekében, hogy meghatározza, hogy azok alkalmasak-e a kívánt cél elérésére, és javaslatot kell tennie az érintett tagállamnak bármely szükséges módosításra vonatkozóan, különösen annak biztosítása céljából, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a többi tagállam terveivel.A Bizottságnak a szükség esetén módosított terveket a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően jóvá kell hagynia.A terveket ezt követően ugyanazon eljárásnak megfelelően lehet módosítani vagy kiegészíteni a helyzet változásainak figyelembevétele céljából.16. cikkAmennyiben az ezen irányelv egységes alkalmazásához szükséges, a Bizottság szakértői az illetékes hatóságokkal együttműködve helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek. Ennek érdekében a szakértők a gazdaságok reprezentatív százalékát ellenőrizhetik, hogy megbizonyosodjanak arról, ellenőrzik-e az illetékes hatóságok, hogy ezek a gazdaságok az irányelvben meghatározott követelményeket betartják. A Bizottságnak tájékoztatnia kell a tagállamokat a végrehajtott ellenőrzések eredményéről.Az a tagállam, amelynek területén az ellenőrzést végzik, köteles megadni a szakértőknek minden szükséges segítséget feladataik elvégzéséhez.E cikk végrehajtásának részletes szabályait a 19. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni.17. cikkA Közösség által az ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatos intézkedésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás feltételeit a 90/424/EGK irányelv határozza meg.18. cikkAmennyiben szükséges, a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel módosítja a B., a C. és a D. mellékleteket, különösen annak érdekében, hogy azok figyelembe vegyék a kutatás és a diagnosztikai eljárások fejlődését.Az A. melléklet szükség esetén a 19. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kiegészíthető vagy módosítható.19. cikk(1) Amennyiben az e cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni, az ügyet az elnök – saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam képviselője kérelmére – haladéktalanul az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság") elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnök által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el, kivéve ha a Tanács a javaslatot egyszerű többséggel elutasította.20. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1994. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időponttól kezdve azonban a tagállamok – a Szerződés általános szabályainak megfelelően – saját területükön az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb rendelkezéseket is fenntarthatnak vagy alkalmazhatnak. Az ilyen intézkedésekről értesítik a Bizottságot.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.21. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. június 24-én.a Tanács részérőlaz elnökB. Westh[1] HL C 172., 1992.7.8., 16. o.[2] HL C 150., 1993.5.31.[3] HL C 19., 1993.1.25., 4. o.[4] HL L 46., 1991.2.19., 1. o.[5] HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 92/438/EGK határozattal (HL L 243., 1992.8.25., 27. o.) módosított határozat.[6] A Tanács 1990. november 27-i 90/667/EGK irányelve az állati hulladékok ártalmatlanítására és forgalomba hozatalára, továbbá az állati eredetű, illetve halból készült takarmányok kórokozókkal szembeni védelmére vonatkozó állat-egészségügyi előírásokról, valamint a 90/425/EGK irányelv módosításáról (HL L 363., 1990.12.27., 51. o.). A 92/118/EGK irányelvvel (HL L 62., 1992.3.15., 49. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------A. MELLÉKLETA HALBETEGSÉGEK NEMZETI REFERENCIALABORATÓRIUMAIBelgium Institut National de Recherches VétérinairesGroeselenberg, 991180Bruxelles.Dánia Statens Veterinære SerumlaboratoriumLandbrugsministerietHangøvej 28200Aarhus N.Németország Bundesforschungsanstalt für Viruskrankheiten der TiereAnstaltsteil Insel RiemsO-2201Insel Riems.Görögország Εργαστήριο Ιχθυοπαθολογίας και ΒιοπαθολογίαςΥδρόβιων ΟργανισμώνΚέντρο Κτηνιατρικών Ιδρυμάτων ΑθηνώνΙνστιτούτο Λοφωδών και Περαστικών ΝοσημάτωνΝεαπολέως 25, Αγια Παρασκευή Αττικής153 10ΑθήναSpanyolország Laboratorio de Sanidad y Produccíon Animal de AlgeteMadrid.Franciaország Centre National d'Études Vétérinaires et AlimentairesLaboratoire Central de Recherches Vétérinaires22, rue Pierre CurierBP 6794703Maisons-Alfort.Írország Fisheries Research CentreAbbotstownCastleknockDublin 15.Olaszország Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle VenezieSezione Diagnostica di Basaldella di CampoformidoLaboratorio di IttiopatologiaVia della Roggia 9233030Basaldella di Campoformido (Udine).Luxemburg Institut de Recherches VétérinairesGroeselenberg, 991180Bruxelles.Hollandia Centraal Diergeneeskundig InstituutHoofdgebouwEdelhertweg 158219 PHLelystadPostbus 658200 ABLelystad.Centraal Diergeneeskundig InstituutVestiging VirologieHoutribweg 398221RALelystadPostbus 3658200AJ Lelystad.Portugália Laboratório Nacional de Investigação VeterináriaEstrada de Benefica 7011500Lisboa.Egyesült Királyság Fish Disease Laboratory14 Albany RoadGranby Industrial SiteWeymouthDorsetDT4 9TU.The Marine LaboratoryPO Box 101Victoria RoadAberdeenAB9 8DB.--------------------------------------------------B. MELLÉKLETA HALBETEGSÉGEK KÖZÖSSÉGI REFERENCIALABORATÓRIUMAStatens Veterinære SerumlaboratoriumLandbrugsministerietHangøvej 28200 Aarhus NDenmark.--------------------------------------------------C. MELLÉKLETA HALBETEGSÉGEK KÖZÖSSÉGI REFERENCIALABORATÓRIUMÁNAK FELADAT- ÉS HATÁSKÖREIA halbetegségek közösségi referencialaboratóriumának feladat- és hatáskörei az I. és a II. lista betegségei tekintetében a következők:1. összehangolni – a Bizottsággal konzultálva – a tagállamokban a kérdéses betegség diagnosztizálására használt módszereket, különösen pedig:a) az egyes betegségek kórokozó törzseinek tipizálása, fenntartása, valamint kórokozó törzsek biztosítása szerológiai próbákhoz és antisavók termeléséhez;b) a nemzeti referencialaboratóriumok standard szérumokkal és más referenciareagensekkel történő ellátása az egyes tagállamokban használatos próbák és reagensek standardizálása céljából;c) a legfontosabb kórokozók törzseinek és izolátumainak összegyűjtése és fenntartása;d) diagnosztikai eljárások időszakos összehasonlító vizsgálatainak szervezése közösségi szinten;e) a Közösség területén használt diagnosztikai módszerek adatainak és az azokkal kapcsolatos információknak, valamint az ott elvégzett vizsgálatok eredményeinek gyűjtése és összeállítása;f) a legfontosabb betegségek kórokozó-izolátumainak jellemzése a legmodernebb és legalkalmasabb módszerekkel, amelyek lehetővé teszik a betegség járványtanának jobb megismerését;g) lépéstartás a vonatkozó betegségek figyelése, járványtana és megelőzése terén világszerte elért fejlődéssel;h) az érintett betegség kórokozójával, valamint egyéb betegségek kórokozóival kapcsolatos szakértelem fenntartása, amely lehetővé teszi a gyors elkülönítő kórjelzés felállítását;i) alapos ismeretek szerzése az érintett betegségek elleni védekezésre és azok felszámolására használt állatorvosi immunológiai készítmények előállítása és felhasználása terén;2. aktívan segíteni az érintett betegség tagállamokban kitört járványeseteinek diagnosztizálását a kórokozó izolátumainak fogadásával, amelynek célja a diagnózis megerősítése, a kórokozó jellemzése és járványtani vizsgálatok végzése;3. elősegíteni a laboratóriumi diagnosztikában járatos szakértők képzését és továbbképzését abból a célból is, hogy a Közösség egész területén egységesítsék a diagnosztikai eljárásokat;4. együttműködni az I. listán szereplő betegségek diagnosztizálására szolgáló módszerek terén azon harmadik országok illetékes laboratóriumaival, amelyekben ezek a betegségek gyakran előfordulnak.--------------------------------------------------D. MELLÉKLETA KÉSZENLÉTI TERVEK MINIMÁLIS FELTÉTELEIA készenléti tervekben legalább a következőket kell biztosítani:1. az érintett tagállam valamennyi védekezési intézkedését összehangoló nemzeti válságkezelő központ felállítása;2. azon helyi járványvédelmi központok listájának összeállítása, amelyek megfelelő eszközökkel rendelkeznek ahhoz, hogy helyi szinten összehangolják a betegségek elleni védekezésre irányuló intézkedéseket;3. részletes információ a védekezési intézkedésekben részt vevő személyi állományról, feltüntetve azok képesítését és feladatát;4. lehetőség arra, hogy minden egyes helyi járványvédelmi központ gyorsan kapcsolatba tudjon lépni azokkal a személyekkel vagy szervezetekkel, amelyeket a járvány közvetve vagy közvetlenül érint;5. olyan felszerelés és anyagok biztosítása, amelyek lehetővé teszik a járványvédelmi intézkedések megfelelő végrehajtását;6. részletes utasításokat kell adni arra vonatkozóan, hogy milyen lépéseket kell tenni a betegség vagy fertőzöttség gyanúja vagy megállapítása esetén;7. képzési programok kialakítása a gyakorlati tevékenységekben való jártasság és az igazgatási eljárások ismeretének fenntartása és fejlesztése céljából;8. megfelelő esetben a diagnosztikai laboratóriumoknak rendelkezniük kell a kórbonctani vizsgálatok elvégzéséhez szükséges felszerelésekkel, a szerológiai és szövettani, stb. vizsgálatok elvégzéséhez szükséges megfelelő kapacitással, és a gyors diagnózis felállításához szükséges megfelelő jártassággal (ennek érdekében gondoskodni kell a minták gyors szállításának lehetőségéről is);9. a készenléti tervek végrehajtásához szükséges jogi felhatalmazást biztosító szabályok.--------------------------------------------------


title: A Tanács 96/75/EK irányelve (1996. november 19.) a Közösségen belüli nemzeti és nemzetközi belvízi szállításra vonatkozó hajóbérleti szerződések és árképzések rendszeréről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0075

Hivatalos Lap L 304 , 27/11/1996 o. 0012 - 0014

		A Tanács 96/75/EK irányelve(1996. november 19.)a Közösségen belüli nemzeti és nemzetközi belvízi szállításra vonatkozó hajóbérleti szerződések és árképzések rendszerérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel közérdekből az utak és vasutak telítettségének, a közlekedésbiztonságnak, a környezetnek, az energiatakarékosságnak és a polgárok életminőségének növekvő problémái a belvízi utak által kínált szállítási lehetőség fokozott fejlesztését és jobb kihasználását teszi lehetővé, különösen annak versenyképességének javításával;mivel a belvízi szállítás kereskedelmi működésének rendszerével kapcsolatos hazai törvényekben fennálló különbségek nem szolgálják a belső piac zökkenőmentes működését e szektorban; mivel emiatt közösségi szinten közös rendelkezéseket kell bevezetni a belvízi szállítási piac egészére, a belvízi hajózás szerkezetének javításáról szóló, 1994. október 24-i tanácsi állásfoglalással [4] összhangban;mivel a belső piac zökkenőmentes működése igényli a belvízi szállításban a rotációs hajóbérlet megszervezéséhez való alkalmazkodást a nagyobb kereskedelmi rugalmasság, valamint a szabad hajóbérleti és árképzési rendszer felé való elmozdulás érdekében;mivel e célból, a szabad piaci feltételekhez való alkalmazkodás érdekében egy átmeneti időszakról rendelkeznek, hogy a rotációs rendszer alkalmazási köre fokozatosan korlátozódjon a hajófuvarozókra, és ahol helyénvaló, a hajófuvarozók logisztikai szükségleteihez jobban igazodó kereskedelmi csoportosulások jöjjenek létre;mivel a szubszidiaritás elvének megfelelően egyaránt szükséges és megfelelő, hogy közösségi szinten egy egységes ütemterv kerüljön megállapításra a piac fokozatos liberalizálása érdekében, miközben a tagállamokra hárul e liberalizálás megvalósításának a felelőssége;mivel súlyos zavar esetén rendelkezéseket fogadnak el a kérdéses szállítási piacon történő intézkedések meghozatalának lehetővé tétele érdekében; mivel e célból a Bizottság felhatalmazást kap megfelelő intézkedések meghozatalára egy tanácsadói bizottság eljárásával összhangban,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) "rotációs hajóbérleti rendszer": olyan rendszer, amelynek során az ügyfelek szállítási műveletekre vonatkozó igényeit előzetesen rögzített árak és ismertetett feltételek mellett olyan sorrend alapján osztják szét a hajóbérleti csere keretében, amely sorrendben a hajók a kirakodás után rendelkezésre állnak. A szállítókat felkérik, hogy a sorrendi jegyzékbe való felvételükhöz a kínálatból rakományt válasszanak. Azonban azok, akik nem élnek e választással, ettől függetlenül megőrzik a sorrendben elfoglalt helyüket;b) "hajófuvarozó": egy vagy több belvízi hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője;c) "illetékes hatóság": a tagállam által a rotációs hajóbérleti rendszer irányítására és megszervezésére kijelölt hatóság;d) "súlyos piaci zavar": a belvízi fuvarozási piacon e piac sajátos problémáinak a felmerülése, amely a kereslethez képest valószínűleg súlyos és lehetségesen állandó túlkínálatot idéz elő, amely súlyosan fenyegeti a nagyszámú belvízi szállító pénzügyi stabilitását és túlélését, kivéve ha a kérdéses piacra vonatkozó rövid és középtávú előrejelzések alapvető és tartós javulást mutatnak.2. cikkA Közösségben a nemzeti és nemzetközi belvízi szállítás területén az érintett felek szabadon kötik meg a szerződéseket, és szabadon egyeznek meg az árakban.3. cikkA 2. cikktől függetlenül, a tagállamok a 2000. január 1-jéig tartó átmeneti időszakra fenntarthatják a minimális kötelező díjszabások rendszerét és a rotációs hajóbérleti rendszereket, feltéve hogy:- megfelelnek a 4., 5. és 6. cikkben foglalt feltételeknek, és- a megállapított rotációs és árképzési rendszerek azonos feltételek mellett valamennyi tagállam szállítója részére szabadon hozzáférhetők.4. cikkA 3. cikkben említett átmeneti időszak alatt az alábbiak nem tartoznak e rotációs hajóbérleti rendszerek alá:a) nyersolaj és gáz, folyékony rakomány és száraz ömlesztett rakomány, speciális rakományok, mint a nehéz és oszthatatlan rakományok, konténerszállítás, kikötőterületeken belüli szállítás, bármilyen fajta saját számlás szállítás és a rotációs hajóbérleti rendszer körén kívül eső szállítási művelet bármely típusa;b) az olyan rakományok, amelyeket e rendszerek nem tudnak hatékonyan kezelni, különösen:- árumozgató berendezést igénylő szállítás,- kombinált szállítás, nevezetesen intermodális szállítás, ahol a szállítási útvonalak főként a belvizeken haladnak, és ahol (a lehető legrövidebb) indulási és/vagy érkezési útszakaszok viszont közúton vagy vasúton történik.5. cikkA 3. cikkben említett átmeneti időszak alatt a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket a rotációs hajóbérleti rendszerek rugalmasságának maximalizálása érdekében, különösen:- biztosítva a hajófuvarozónak a többszöri útra szóló szerződéskötési lehetőséget, azaz ugyanazt a hajót igénybe veheti az egymást követő utak sorozatára,- biztosítva azt, hogy igénybevevők keresése nélkül a rotációs hajóbérleti rendszer alól a kétszer egymás után felajánlott egyszeri vagy többszöri utakat kiveszik és azok szabad megegyezés tárgyát képezik.6. cikkEzen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül a rotációs hajóbérleti rendszerben részt vevő tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a hajófuvarozók szabadon választhassanak háromféle szerződés közül:- határidőn alapuló szerződések, beleértve a lízingszerződéseket, ahol adott napi pénzösszeg fizetése ellenében a fuvarozó egy meghatározott időszakra személyzettel egy vagy több hajót bocsát a megrendelő kizárólagos rendelkezésére árufuvarozás céljából. A felek a szerződést szabadon kötik meg,- az áru súlya szerinti szerződések, ahol tonnánkénti rakománydíjszabás fizetése ellenében a fuvarozó a szerződésben megállapított időszakra vállalja az adott súlyú áru fuvarozását. A felek a szerződést szabadon kötik meg, amely nagy szállítmányokra vonatkozik,- egy vagy több útra szóló szerződések közül.7. cikk(1) A belvízi szállítási piac súlyos zavara esetén, a Bizottság a belvízi hajózás szerkezetének javításáról szóló, 1989. április 27-i 1101/89/EGK tanácsi rendelet [5] sérelme nélkül valamely tagállam kérésére megfelelő intézkedéseket hozhat, különösen olyanokat, amelyek célja a kérdéses piacon a kínálat szállítási kapacitásában való újabb növekedésének a megakadályozása. A határozatot a 8. cikk (2) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően hozzák meg.(2) Egy tagállam megfelelő intézkedésre vonatkozó kérése esetén, a határozatot a kérés kézhezvételétől számított három hónapon belül hozza meg.(3) Egy tagállam megfelelő intézkedés meghozatalára vonatkozó kérését minden szükséges információval ki kell egészíteni ahhoz, hogy a kérdéses ágazat gazdasági helyzetét meg lehessen állapítani, így különösen megjelölve:- a különböző szállítási típusok átlagos költségeit és árait,- a raktér kihasználási arányát,- az előre jelzett keresletet.Ezen információkat csak statisztikai célokra lehet felhasználni. Adózási célokra nem használhatók fel, illetve harmadik féllel nem közölhetők.(4) E cikk alapján meghozott határozatokról, melyek nem haladhatják meg a piaci zavar időtartamát, haladéktalanul értesíteni kell a tagállamokat.8. cikk(1) A Bizottságot a 91/672/EGK irányelv [6] által létrehozott bizottság segíti.(2) A Bizottság képviselője a meghozandó intézkedések tervezetét a bizottság elé terjeszti. A bizottság, szükség esetén szavazás útján, az ügy sürgősségének megfelelően az elnök által megállapít adott határidőn belül a tervezetről véleményt formál.A véleményt jegyzőkönyvben kell rögzíteni; ezenkívül minden tagállamnak jogában áll, hogy álláspontjának jegyzőkönyvbe való rögzítését kérje.A Bizottság maximálisan figyelembe veszi a szakbizottság által formált véleményt. A Bizottság tájékoztatja a bizottságot, hogy milyen módon vette figyelembe a véleményét.9. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1997. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.10. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.11. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. november 19-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Coveney[1] HL C 318., 1995.11.29., 8. o.[2] HL C 39., 1996.2.12., 96. o.[3] Az Európai Parlament 1996. február 13-i véleménye (HL C 65., 1996.3.4., 32. o.), a Tanács 1996. június 27-i közös álláspontja (HL C 264., 1996.9.11.) és az Európai Parlament 1996. szeptember 17-i határozata (HL C 320., 1996.6.28.).[4] HL C 309., 1994.11.5., 5. o.[5] HL L 116., 1989.4.28., 25. o. Legutóbb a 2254/96/EK rendelettel (HL L 304., 1996.11.27., 1. o.) módosított rendelet.[6] HL L 373., 1991.12.31., 29. o. Legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.--------------------------------------------------