title: A Bizottság 2002/35/EK irányelve (2002. április 25.) a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről szóló 97/70/EK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0035

Hivatalos Lap L 112 , 27/04/2002 o. 0021 - 0033

		A Bizottság 2002/35/EK irányelve(2002. április 25.)a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről szóló 97/70/EK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az 1999/19/EK irányelv [1] által módosított, a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről szóló, 1997. december 11-i 97/70/EK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 8. cikkére,mivel:(1) A halászhajók biztonságáról szóló 1977. évi Torremolinosi nemzetközi egyezményhez készült Torremolinosi jegyzőkönyv (a továbbiakban: Torremolinosi jegyzőkönyv) 1993. április 2-án elfogadásra került.(2) A 97/70/EK irányelv összehangolt biztonsági rendszert állít fel egyes halászhajókra, alkalmazva rájuk a Torremolinosi jegyzőkönyvet.(3) Annak érdekében, hogy biztosítsák a Torremolinosi jegyzőkönyv mellékletében található rendelkezések következetes alkalmazását a 97/70/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazása végett, szükségesnek látszik összehangolni egyes rendelkezések értelmezéseit, amelyeket eddig a tagállamok igazgatási szerveinek hatáskörében hagytak. Ezeket az összehangolt értelmezéseket csak a 2003. január 1-jén vagy azt követően gyártott halászhajókra kell alkalmazni, mivel jelentős változtatásokat vonnak maguk után a halászhajók építésében.(4) Ennek megfelelően módosítani kell a 97/70/EK irányelvet.(5) Az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhangban vannak a legutóbb a 98/74/EK bizottsági irányelvvel [3] módosított, 93/75/EGK tanácsi irányelv [4] 12. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 97/70/EK irányelvhez csatolt I. melléklet helyébe az ezen irányelv mellékletében található szöveg lép.2. cikk(1) A tagállamok 2003. január 1-je előtt elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 2003. január 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. április 25-én.a Bizottság részérőlLoyola De Palacioalelnök[1] HL L 83., 1999.3.27., 48. o.[2] HL L 34., 1998.2.9., 1. o.[3] HL L 276., 1998.10.13., 7. o.[4] HL L 247., 1993.10.5., 19. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"I. MELLÉKLETAz 1993. évi Torremolinosi jegyzőkönyv mellékletében előírt rendelkezések kiigazítása a 97/70/EK tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazása céljábólE melléklet alkalmazásában:1. "A 2003. január 1-jén vagy azt követően épített új halászhajó olyan új halászhajó", amelynek:a) építési vagy a jelentősebb átépítésre vonatkozó szerződését 2003. január 1-jén vagy azt követően kötötték meg; vagyb) építési vagy a jelentősebb átépítésre vonatkozó szerződését 2003. január 1-je előtt kötötték, és amelyet legkorábban attól a naptól számított 3 évvel később adnak át; vagyc) építési szerződés hiányában 2003. január 1-jén vagy azt követően:- a hajógerinc fektetése megtörtént, vagy- megkezdődik egy adott hajótípussal azonosítható építése, vagy- összeszerelése megkezdődött legalább 50 tonna, vagy a becsült szerkezeti építőanyagigény legalább 1 %-át kitevő anyagmennyiség beépítésével, attól függően, hogy melyik a kevesebb.A. RÉSZAz irányelv által szabályozott összes - kivéve a 2003. január 1-jén vagy azt követően épített - halászhajóra vonatkozó kiigazításokI. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK2. szabály: FogalommeghatározásokAz 1. bekezdés alatt található "új hajó" fogalmának meghatározása helyébe az ezen irányelv 2. cikkében található "új halászhajó" fogalom-meghatározás lép.V. FEJEZET: TŰZVÉDELEM, TŰZÉRZÉKELÉS ÉS TŰZOLTÁS2. szabály: FogalommeghatározásokA 2. bekezdésben a "szabványos tűzállósági vizsgálat" a szabványos hőmérséklet - diagram vonatkozásában a végén a következőképpen módosul:"… A szabványos idő-hőmérsékleti görbe egy olyan egyenes diagramvonalként határozható meg, amely a következő, a kemence belső hőmérsékletét megadó pontokon halad keresztül:- a kemence belső kezdeti hőmérséklete: | 20 °C |- az első öt perc elteltével: | 576 °C |- az első 10 perc elteltével: | 679 °C |- az első 15 perc elteltével: | 738 °C |- az első 30 perc elteltével: | 841 °C |- az első 60 perc elteltével: | 945 °C" |VII. FEJEZET: ÉLETMENTŐ FELSZERELÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK1. szabály: HatályA 2. bekezdés helyébe a következő szöveg lép: "A 13. és 14. szabály a 45 méteres és annál hosszabb meglévő hajókra is alkalmazandó, amennyiben az igazgatás 1999. február 1-ig e szabályok előírásainak végrehajtását el tudja halasztani."13. szabály: Életmentési célú rádióberendezésekA 2. bekezdés helyébe a következő szöveg lép: "A meglévő hajókon rendszeresített és a szervezet által elfogadott teljesítmény-szabványokat nem kielégítő, kétirányú URH adó-vevő készülékeket az igazgatás 1999. február 1-ig elfogadhatja, feltéve hogy azok az igazgatás szerint a jóváhagyott, kétirányú URH adó-vevő készülékekkel együtt alkalmazhatók."IX. FEJEZET: RÁDIÓ-HÍRKÖZLÉS1. szabály: HatályAz (1) bekezdés 2. mondata helyébe a következő szöveg lép:"Ugyanakkor meglévő hajók esetében az igazgatás 1999. február 1-ig elhalasztja az előírások végrehajtását."3. szabály: MentesítésekA (2) bekezdés c) albekezdése helyébe a következő szöveg lép:"ha a hajót 2001. február 1-je előtt tartósan üzemen kívül helyezik."B. RÉSZA 2003. január 1-jén vagy azt követően épített új halászhajókra vonatkozó kiigazításokA következő szabályok szövege helyébe a következő szöveg lép:I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK2. szabály: FogalommeghatározásokA (22) bekezdés a) albekezdésének ii. pontjaA 45 méternél rövidebb hajók esetében a válaszfalnak legalább 0,05 L és legfeljebb 0,05 L plusz 1,35 m távolságra kell elhelyezkednie a mellső függélytől.6. szabály: SzemlékAz (1) bekezdés c) albekezdésA b) albekezdés i. pontja által kötelezővé tett időszakos szemle mellett a hajók szerkezetét és gépberendezését rendkívüli szemléknek kell alávetni - nem fából készült hajók esetében - kétéves plusz/mínusz három hónapos időközönként, fából készült hajók esetében pedig az igazgatás által meghatározott időközönként. A szemléken azt is ellenőrizni kell, hogy nem történtek-e olyan változtatások, amelyek hátrányosan érintik a hajó vagy a személyzet biztonságát.II. FEJEZET: SZERKEZETI FELÉPÍTÉS, VÍZMENTESSÉG ÉS FELSZERELÉS1. szabály: Szerkezeti Felépítés(1) bekezdésA hajótestnek, a felépítményeknek, a fedélzeti házaknak, a gépaknáknak, fedélzeti lejáróknak, valamint a hajó minden egyéb szerkezetének és felszerelésének elég szilárdnak kell lennie, hogy ellenálljanak a rendeltetésszerű használat során várható igénybevételeknek, és megfeleljenek egy elismert szervezet előírásainak.2. szabály: Vízmentes ajtók(1) bekezdésAz 1. szabály (3) bekezdésének megfelelően a vízmentes válaszfalakon lévő nyílások számát a hajó általános elrendezésének és üzemi igényeinek megfelelő legkevesebbre kell csökkenteni; a nyílásokat egy elismert szervezet előírásainak megfelelő, vízmentes zárszerkezettel kell ellátni. A vízmentes ajtóknak ugyanolyan szilárdnak kell lenniük, mint a mellettük lévő, nyílás nélküli szerkezeti elemnek.2. szabály: Vízmentes ajtók(3) bekezdés a) albekezdéseA 45 méteres vagy annál hosszabb hajókon a vízmentes ajtók tolóajtók legyenek:olyan helyeken, ahol rendeltetésük szerint a tengeren kinyitják őket, és ha a küszöbük a legnagyobb üzemi merülésvonal alatt van, hacsak az igazgatás nem tekinti ezt kivitelezhetetlennek vagy szükségtelennek tekintettel a hajó típusára és működésére.E szabály alóli - egy tagállam által engedélyezett - mentesség megadásához az ezen irányelv 4. cikkében foglaltak szerint kell eljárni.5. szabály: Raktárnyílások(3) bekezdésA fából készült raktárfedelek vízzáróvá tételével kapcsolatos intézkedések megfelelnek a merülésvonalakról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezményhez [1] csatolt I. melléklet 14. és 15. szabályának.9. szabály: Szellőzők(1) bekezdésA 45 méteres vagy hosszabb hajók szellőzőinek nyíláskerete a fedélzet felett- a géptéri szellőzők nyíláskereteinek kivételével - legalább 900 mm magas a munkafedélzeten, és legalább 760 mm a felépítmény fedélzeten. A 45 méternél rövidebb hajók esetében e nyíláskeretek magassága 760 mm, illetve 450 mm. A géptér folyamatos, és az igénynek megfelelően a generátortér közvetlen ellátását is biztosító géptéri szellőzőfedélzet feletti magassága általában megfelel a II/9(3) szabálynak. Ahol azonban ez a hajó mérete és elrendezése miatt nem kivitelezhető, kisebb - de a munkafedélzet és a felépítmény fedélzete fölött legalább 900 mm - távolság is elfogadható, feltéve hogy a II/9(2) szabály szerinti vízmentes zárószerkezet egyéb megfelelő berendezéssel együtt biztosítja a terek megszakítás nélküli és megfelelő szellőzését.12. szabály: Oldalnyílások(6) bekezdésAz igazgatás elfogadhatja, hogy a munkafedélzeten, vagy az afölött elhelyezkedő fedélzeti házak oldalsó és hátsó válaszfalainak oldalnyílásain és ablakain ne legyen viharfedél, ha megbizonyosodik arról, hogy ez nem csökkenti a hajó biztonságát, figyelembe véve elismert szervezetek vonatkozó ISO-szabványok szerinti előírásait.15. szabály: HorgonyberendezésGondoskodni kell gyorsan és biztonságosan mükődtethető horgonyberendezésről, amely horgonyzó szerkezetből, horgonyláncokból vagy sodronykötelekből, láncfékekből, horgonycsörlőből vagy a horgony ledobására és felhúzására szolgáló, illetve a hajót minden várható üzemi körülmény között lehorgonyozva tartó egyéb berendezésből áll. A hajókat megfelelő kikötőberendezéssel kell ellátni, hogy azok minden üzemi körülmény között biztonságosan kiköthetők legyenek. A horgonyberendezés és a kikötőberendezés megfelel egy elismert szervezet előírásainak.III. FEJEZET: STABILITÁS ÉS AZ AZZAL ÖSSZEFÜGGŐ TENGERÁLLÓ KÉPESSÉG1. szabály: Általános rendelkezésekA hajókat úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 7. szabályban említett üzemi feltételek eleget tegyenek az e fejezetben megállapított követelményeknek. A stabilizáló kar görbéjének kiszámítását az IMO bármilyen típusú, ép hajóra vonatkozó stabilitási szabályzata [2] szerint kell elvégezni.2. szabály: Stabilitási követelmények(1) bekezdésAz alábbi minimális stabilitási követelményeknek kell megfelelni, kivéve ha az igazgatási szerv úgy véli, hogy a gyakorlati tapasztalat indokolja az azoktól való eltérést. Az egy tagállam által engedélyezett, minimálisan kötelező stabilitási követelményektől való bármilyen eltérés megadásához az ezen irányelv 4. cikkében foglaltak szerint kell eljárni [3].Az (1) bekezdés d) pontjaA GM kezdeti metacentrikus magasság legalább 350 mm az egyfedélzetes hajók esetében. A végigfutó felépítménnyel rendelkező hajók esetében a metacentrikus magasság csökkenthető az igazgatási szerv jóváhagyásával, de minden esetben legalább 150 mm kell lennie. Az előírt metacentrikus magasság - egy tagállam által engedélyezett - csökkentéséhez az ezen irányelv 4. cikkében foglaltak szerint kell eljárni.(3) bekezdésAhol az (1) bekezdés kielégítése érdekében ballasztot alkalmaznak, annak jellege és szerkezete megfelel az igazgatási szerv elvárásainak. A 45 méternél rövidebb hajókban az ilyen ballaszt állandó. Az állandó ballaszt szilárd anyagból áll, és biztonságosan van a hajóban rögzítve. Az igazgatási szerv elfogadhat folyadékballasztot is, ha az teljesen feltöltött és a hajó szivattyúrendszereihez nem csatlakozó tartályban van. Ha a folyadékballasztot az (1) bekezdés kielégítése érdekében állandó ballasztként használják, a megfelelési bizonyítványnak és a stabilitási tájékoztatónak tartalmaznia kell annak részletes adatait.Az állandó ballaszt az igazgatási szerv jóváhagyása nélkül nem távolítható el a hajóból, és nem helyezhető át.4. szabály: Különleges halászati módszerekAz olyan különleges halászati módszerekkel dolgozó hajók, amelyek esetében a halászati művelet közben járulékos külső erők hatnak a hajóra, megfelelnek a 2. szabály (1) bekezdésében megállapított és szükség esetén az igazgatási szerv jóváhagyásával megemelt stabilitási követelményeknek. A fenékvonóhálós halászatot folytató hajók az alábbi növelt stabilitási követelményeknek felelnek meg:a) a stabilizáló kar alatti területre és a stabilizáló karokra vonatkozóan a 2. szabály (1) bekezdésének a) és b) albekezdésében megadott értékeket 20 %-kal meg kell növelni;b) a metacentrikus magasság legalább 500 mm;c) az a) albekezdésben megadott követelmények csak olyan hajókra vonatkoznak, amelyek beépített főgépteljesítménye nem haladja meg az alábbi képletekben megadott kilowatt értéket:- N = 0,6 Ls2 a legfeljebb 35 méteres hajók esetében, és- N = 0,7 Ls2 a legalább 37 méteres hajók esetében,- a közbenső hosszúságú hajók esetében az Ls együtthatójának értékét 0,6 és 0,7 közötti interpolációval kell meghatározni,- az Ls a köbözési bizonyítvány szerinti teljes hosszúság.Ha a beépítettfőgép-teljesítmény meghaladja a fenti képletekből számított teljesítmények értéket, akkor az a) albekezdés szerinti követelmények is a nagyobb teljesítmény arányában növekednek.Az igazgatási szerv meggyőződik arról, hogy az oldalvonóhálós halászhajók esetében a fent megnövelt stabilitási követelményeket betartják az e fejezet 7. szabályának (1) bekezdésében említett működési feltételek között.A stabilitás számítása során a gémrudak vízszinteshez képesti 45o-os szögét kell feltételezni.5. szabály: Erős szél és dülöngélésA hajóknak képesnek kell lenniük ellenállni az erős szélnek és a dülöngélésnek a megfelelő tengeri viszonyok között, figyelembe véve az évszaknak megfelelő időjárási viszonyokat, a hajó tervezett üzeme szerinti tengeri viszonyokat, a hajó típusát valamint működésének módját. A vonatkozó számításokat az IMO bármilyen típusú ép hajóra vonatkozó stabilitási szabályzatával összhangban kell elvégezni.8. szabály: JéglerakodásEzt a szabályt kell alkalmazni, kivéve ha a jéglerakodási ráhagyás módosítása - amelyet a 2. ajánlás [4] az igazgatási szerv hatáskörében hagy - nem engedélyezett.9. szabály: Döntéspróba(2) bekezdésAhol olyan változtatásokat hajtanak végre egy hajón, amelyek érintik a hajó terheletlen állapotát és/vagy tömegközéppontját, a hajót - amennyiben az igazgatási szerv ezt szükségesnek tartja figyelembe véve a hajók stabilitási tartalékait - újra döntéspróba alá kell vetni és módosítani kell a stabilitási tájékoztatót. Ha azonban az önsúly több mint 2 %-kal tér el az eredeti önsúlytól, és számítással nem lehet kimutatni, hogy a hajó továbbra is megfelel a stabilitási követelményeknek, a hajót újra döntéspróbának kell alávetni.12. szabály: Hajóorr magasságaA hajóorrnak megfelelő magasságúnak kell lennie ahhoz, hogy ne kerüljön túl sok víz a hajóba.A parttól legfeljebb 10 mérföldön belül, korlátozott területeken halászati tevékenységet folytató hajók esetében a legkisebb orrmagasság meghatározása az igazgatási szerv jóváhagyásával történik, figyelembe véve az évszaknak megfelelő időjárási viszonyokat, a hajó tervezett üzeme szerinti tengeri viszonyokat, valamint a hajó típusát és üzemeltetésének módját.Az egyéb területen halászati tevékenységet folytató hajók esetében:(1) amennyiben a halászati tevékenység során a halfogást a fedélzeti ház vagy a felépítmény előtti nyílt munkafedélzeten lévő rakodónyíláson keresztül kell a haltárolótérbe rakni, a legkisebb orrmagasság kiszámítását a torremolinosi konferencia záróokmányához csatolt 3. melléklet 4. ajánlásában foglalt számítási módszerrel kell végezni.(2) amennyiben a halfogást egy nyitott munkafedélzeten lévő, de fedélzeti ház vagy felépítmény által védett rakodónyíláson keresztül rakják a raktérbe, a legkisebb orrmagasságnak meg kell felelnie a merülésvonalakról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezmény I. mellékletének 39. szabályával, de legalább 2000 mm. Ekkor a kijelölt nyári szabadoldal helyett a megengedett legnagyobb merülést kell figyelembe venni.14. szabály: Térbeosztás és havariastabilitásA legalább 100 m hosszú hajóknak, ahol a szállított személyek teljes száma legalább 100, képesnek kell lenniük - a feltételezeten sérült terek elárasztása után - pozitív stabilitás mellett úszóképesnek maradni, figyelembe véve a hajó típusát, rendeltetését és működési területét [5]. A számításokat a lábjegyzetben említett útmutatás szerint kell elvégezni.IV. FEJEZET: GÉPÜZEMI ÉS ELEKTROMOS BERENDEZÉSEK, VALAMINT IDŐSZAKOSAN FELÜGYELET NÉLKÜL ÜZEMELTETETT GÉPTEREK3. szabály: Általános rendelkezések(1) bekezdésA főgépi-, vezérlő- és őrszolgálati berendezések, gőzcső-, üzemanyag-, sűrített levegő, elektromos és hűtőrendszerek; a segédüzemi gépek; a kazánok és egyéb nyomásálló tartályok; a csővezetékek és szivattyúberendezések; a kormányberendezés és kormánygépek, valamint az erőátviteli tengelyek és tengelykapcsolók tervezése, gyártása, próbái, beépítése és karbantartása egy elismert szervezet előírásainak megfelelően történik. Ezeket a gépészeti berendezéseket és felszereléseket, valamint az emelőberendezéseket, a csörlőket, a halkezelő és -feldolgozó berendezéseket oly módon kell védeni, hogy a hajón tartózkodó személyek a lehető legkisebb mértékben legyenek kitéve veszélynek. Különleges figyelmet kell fordítani a mozgó részekre, a forró felületekre és egyéb veszélyforrásokra.(7) bekezdésAz igazgatási szerv meggyőződik arról, hogy a 16. és 18. szabályt egységesen vezetik be és alkalmazzák egy elismert szervezet előírásainak megfelelően [6].(9) bekezdésIntézkedéseket tesznek, amelyek az igazgatási szerv jóváhagyásával biztosítják, hogy minden berendezés megbízhatóan működik minden üzemi körülmény között, ideértve a manőverezést is, és hogy az egy elismert szervezet előírásainak megfelelő berendezéseket rendszeres vizsgálatnak és próbáknak vetik alá a folyamatos és megbízható működés biztosítása érdekében.(10) bekezdésA hajókat - egy elismert szervezet előírásainak megfelelő - igazolásokkal kell ellátni, amelyek bizonyítják, hogy azok üzemképessége időszakosan felügyelet nélküli gépterek esetében is biztosított.6. szabály: Gőzkazánok, adagolórendszerek és gőzcsővezetékek(1) bekezdésMinden gőzkazánt és minden leállított gőzgenerátort legalább két, megfelelő teljesítményű biztonsági szeleppel kell ellátni. Az igazgatási szerv azonban - tekintettel bármelyik gőzkazán vagy leállított gőzgenerátor teljesítményére vagy bármely más jellemzőjére - engedélyezheti csak egy biztonsági szelep felszerelését, ha megbizonyosodik arról, hogy egy elismert szervezet előírásainak megfelelően biztosított a túlnyomás elleni megfelelő védelem.8. szabály: A főgép vezérlése a kormányállásból(1) bekezdés b) albekezdésAhol a főgép vezérlése a kormányállásból történik, az alábbiakat kell alkalmazni: az a) albekezdésben említett távvezérlés olyan vezérlőszerkezettel történjen, amely megfelel egy elismert szervezet előírásainak, és amely - szükség esetén - rendelkezik a főgépet túlterhelés ellen védő szerkezettel.10. szabály: Folyékony üzemanyagra, kenőolajra és egyéb gyúlékony olajakra vonatkozó intézkedések(4) bekezdésAz olyan üzemanyagcsöveket, amelyek sérülése miatt az olaj kifolyik a kettősfenék feletti tárolótartályból, az ülepítő vagy napi tartályból, egy - a tartályon lévő - csappal vagy szeleppel kell ellátni, amely egy, az érintett helyiségen kívüli biztonságos helyről lezárható, amely helyiségben a tartály van és ahol tűz keletkezett. A tengely- vagy csőalagútban, illetve hasonló térben található magastartályok esetében a zárószelepeket a tartályra kell szerelni, de tűz esetén a vezeték(ek) egy további, az alagúton vagy hasonló téren kívülre szerelt pótszeleppel is lezárható(ak). Amennyiben ilyen pótszelepet helyeznek el a géptérben, lehetővé kell tenni annak a géptéren kívüli helyről való lezárását.(7) bekezdés a) albekezdésA üzemanyag vezetékek, ezek szelepei és szerelvényei acélból vagy más egyenértékű anyagból készülnek, feltételezve hogy csak minimális mennyiségű rugalmas csövet használnak. Az ilyen rugalmas csövek és azok csatlakozói megfelelő szilárdságúak, és jóváhagyott tűzálló anyagból készülnek, vagy tűzálló burkolattal rendelkeznek egy elismert szervezet előírásainak megfelelően. A rugalmas csövek felszerelése megfelel az MSC/647, "A gyúlékony folyadékot tartalmazó rendszerek szivárgásának minimumra csökkentésével kapcsolatos útmutatások" című IMO-körlevélben előírtaknak.(10) bekezdésA nyomás alatti olajozó rendszerekben felhasznált olaj tárolására, elosztására és felhasználására szolgáló berendezések megfelelnek egy elismert szervezet előírásainak. Az »A« besorolású gépterekben és - lehetőség szerint - az egyéb gépterekben lévő ilyen berendezések megfelelnek legalább az (1), (3), (6) és (7) bekezdés rendelkezéseinek, és szükség szerint, - összhangban egy elismert szervezet előírásaival - a (2) és (4) bekezdésnek. Ez nem zárja ki a kenőrendszerekben áramlásjelző ablakok alkalmazását, feltéve hogy bizonyított a megfelelő mértékű tűzállóságuk.(11) bekezdésA nyomás alatti erőátviteli rendszerekben felhasznált - a (10) bekezdésben említett, vezérlő, működtető és fűtési rendszerekben lévő olajtól eltérő - gyúlékony olajok tárolására, elosztására és felhasználására szolgáló berendezések megfelelnek egy elismert szervezet előírásainak. Az olyan helyiségekben, ahol gyújtóforrások vannak, az ilyen berendezéseknek legalább a (2) és (6) bekezdés rendelkezéseinek, szilárdság és kialakítás tekintetében pedig a (3) és (7) bekezdés rendelkezéseinek kell megfelelniük.12. szabály: ZajvédelemIntézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy a géptér személyzetét érő zajhatásokat a hajók zajszintjére vonatkozó IMO-szabályzatban [7] megadott szintre csökkentsék.13. szabály: Kormánygép(1) bekezdésA hajókat egy főüzemi kormánygéppel és a kormánylapátokat működtető segédberendezéssel kell ellátni egy elismert szervezet előírásainak megfelelően. A főüzemi kormánygép és a kormánylapátokat működtető segédberendezés - az ésszerűség és a kivitelezhetőség határain belül - egyikének meghibásodása esetén a másik nem válik működésképtelenné.16. szabály: Főáramforrás(1) bekezdés a) albekezdésAhol az elektromos energia az egyetlen energiaforrás, amellyel ellátják a hajó meghajtáshoz és biztonságához alapvetően szükséges segédüzemi berendezéseket, olyan fő áramforrásról kell gondoskodni, amely legalább két áramfejlesztő gépcsoportból áll, amelyeknek egyike a főmotorról is meghajtható. Egyéb, ezzel egyenértékű elektromos teljesítménnyel rendelkező berendezések is elfogadhatók egy elismert szervezet előírásainak megfelelően.V. FEJEZET: TŰZVÉDELEM, TŰZÉRZÉKELÉS ÉS TŰZOLTÁS1. szabály: Általános rendelkezésekc) albekezdésIIIF módszer: Az automatikus tűzjelző és tűzérzékelő rendszer felszerelése minden olyan térben, ahol tűz keletkezésével kell számolni általában a belső válaszfalak típusával kapcsolatos korlátozás nélkül, azonban az A vagy B tűzveszélyességi fokozatú válaszfallal határolt lakótér, illetve lakóterek alapterülete semmilyen esetben sem haladhatja meg az 50 m2-t. Közös használatú terek esetében azonban az igazgatási szerv 75 m2-re növelheti az alapterületet.2. szabály: Fogalommeghatározások(1) bekezdés"Nem éghető anyag": az az anyag, amely nem ég, vagy nem bocsát ki olyan mennyiségű éghető gőzöket - az IMO tűzállósági próba szabályzatának [8] megfelelően -, amely körülbelül 750 °C hőmérsékletre melegítve öngyulladást eredményezne. Minden egyéb anyag éghető anyagnak minősül.A (2) bekezdésben a "szabványos tűzállósági vizsgálat" fogalmának meghatározása a következőképpen módosul:A "szabványos tűzállósági vizsgálat" során az érintett válaszfalak vagy fedélzetek mintáit egy vizsgálati kemencében olyan hőmérsékletnek teszik ki, amely megközelíti a szabványos hőmérséklet diagramot. A vizsgálati módszerek megfelelnek az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzatának.(3) bekezdés (utolsó mondat)Az igazgatási szerv megköveteli egy válaszfal vagy fedélzeti minta vizsgálatát annak bizonyítására, hogy az - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzata szerint - megfelel a fenti tűzállóképességre és hőmérséklet emelkedésre vonatkozó követelményeknek.(4) bekezdés (utolsó mondat)Az igazgatási szerv megköveteli egy válaszfal minta vizsgálatát annak bizonyítására, hogy az - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzata szerint - megfelel a fenti tűzállóképességre és hőmérséklet emelkedésre vonatkozó követelményeknek.(6) bekezdés (utolsó mondat)Az igazgatási szerv megköveteli egy válaszfal minta vizsgálatát annak bizonyítására, hogy az - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzata szerint - megfelel a fenti tűzállóképességre és hőmérséklet-emelkedésre vonatkozó követelményeknek.(9) bekezdésA kis lángterjedés azt jelenti, hogy az ilyen felület - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzata szerint - megfelelően gátolja a láng terjedését.4. szabály: A lakótéren és szolgálati tereken belüli válaszfalak(4) bekezdésIIIF módszer: Nincs korlátozás az olyan válaszfalak előállításával kapcsolatban, amelyek e rész ezen vagy egyéb szabályai értelmében nem A vagy B tűveszélyességi fokozatba sorolandók. Lakótér vagy megszakítás nélküli A vagy B fokozatú válaszfallal határolt terek alapterülete semmilyen esetben sem haladhatja meg az 50 m2-t olyan egyedi esetek kivételével, ahol a 7. szabály 1. táblázata szerint C tűzveszélyességi fokozatú válaszfalak használata szükséges. Közös használatú terek esetében azonban az igazgatási szerv 75 m2-re növelheti az alapterületet.7. szabály: A válaszfalak és fedélzetek tűzállóságaA táblázatokhoz tartozó utolsó megjegyzés(*) A táblázatokban csillaggal jelzett esetekben a válaszfalnak acélból vagy azzal egyenértékű anyagból kell készülnie, de nem kell az A fokozatba tartoznia.Ahol egy fedélzetet elektromos vezetékek, csövek és szellőzővezetékek átvezetése érdekében áttörnek, az ilyen áttörésnek hézagmentesnek kell lennie, hogy megakadályozza a láng és a füst átterjedését.8. szabály: Szerkezeti részletek(3) bekezdés, IF, IIF és IIIF módszereka) A rakterek vagy a kiszolgáló terek hűtött kamráinak kivételével a szigetelés nem éghető anyagból készül. A szigeteléssel kapcsolatban felhasznált párazáró rétegeknek és kötőanyagoknak, valamint a hideg üzemű rendszerek csőszerelvényei szigetelésének nem kell éghetetlen anyagból készülniük, de a lehető legkisebb mennyiségben lehet azokat felhasználni, és szabadon lévő felületeikre - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzattal összhangban megállapított - kis lángterjedés jellemző. Azokon a helyeken, ahol olajtermékeknek lehet kitéve, a szigetelés felületének ellen kell állnia az olajnak vagy olajgőznek.9. szabály: Szellőzőrendszerek(1) bekezdés a) albekezdésA szellőzőcsatornák nem éghető anyagból készülnek. A 2 m-nél általában nem hosszabb, 0,02 m2-es keresztmetszetet meg nem haladó rövid csatornáknak azonban nem kell nem éghető anyagból készülniük, amennyiben az alábbi feltételnek megfelelnek:i. ezek a csatornák olyan anyagból készüljenek, amelyekre az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzat meghatározása szerinti kis lángterjedés jellemző.11. szabály: Vegyes rendelkezések(2) bekezdésA szabad belső felületeken használt festékből, lakkból és egyéb anyagból nem származhat - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzattal összhangban megállapított - jelentős mennyiségű füst, illetve mérgező gáz vagy gőz.12. szabály: Gázpalackok és veszélyes anyagok tárolása(4) bekezdésAz elektromos vezetékek és szerelvények nem lehetnek a fokozottan gyúlékony folyadékok és cseppfolyós gázok tárolására szolgáló terekben kivéve, ha azokra ott üzemeltetési célból van szükség. Ahol ilyen elektromos szerelvényeket szereltek fel, azok igazoltan típusengedéllyel rendelkeznek, és megfelelnek a "Robbanásveszélyes gázt tartalmazó légterek elektromos berendezései" című IEC Nemzetközi Szabvány 79. kiadványának. Az ilyen terektől távol kell tartani a hőforrásokat, és jól látható helyeken el kell helyezni a "Dohányozni tilos" és a "Nyílt láng használata tilos" figyelmeztetéseket.13. szabály: Menekülési útvonalak(1) bekezdésA lakóterekben és a géptér kivételével azokban a terekben, ahol a személyzet rendszeresen munkát végez, a lépcsőket és létrákat úgy kell elhelyezni, hogy azok gyors menekülési útvonalat biztosítsanak a nyitott fedélzetre és onnan a túlélési járművekhez. Különös tekintettel vonatkozik az ilyen terekre:e) a menekülési útvonalak folyamatossága megfelel az igazgatási szerv előírásainak. A menekülési útvonalként használt lépcsők és folyosók tiszta szélessége legalább 700 mm, és legalább az egyik oldalon korlátot kell elhelyezni. A lépcsőkhöz vezető ajtónyílások tiszta szélessége legalább 700 mm.(2) bekezdésMinden A tűzveszélyességi fokozatú géptérből két menekülési útvonalat kell biztosítani az alábbi módok egyikén:a) két acéllétra, amelyek egymástól a lehető legmesszebb helyezkednek el, és amelyek a tér felső részében lévő és a nyílt fedélzetre nyíló ajtókhoz vezetnek. Általában a létrák egyike állandó tűz elleni menedéket biztosít a tér alsó részétől egy, a téren kívül lévő biztonságos helyig. Az igazgatási szerv azonban nem teszi kötelezővé az ilyen menedéket, ha a géptér különleges elrendezése vagy méretei biztosítják a biztonságos menekülési útvonalat a tér alsó részéből. Ez a menedék acélból készül, "A-60" osztályú szabvány szerint szigetelt, és az alsó végén "A-60" szabványú önzáró acélajtóval van ellátva; vagy14. szabály: Önműködő permetező, tűzjelző és tűzérzékelő rendszerek (IIF módszer)(11) bekezdésA tűzoltó berendezések minden szakaszának tartalmazni kell tartalék szórófejet.A tartalék szórófejeket a hajón felszerelt összes típushoz és teljesítményhez biztosítani kell, az alábbiak szerint:- kevesebb mint 100 szórófej: 3 tartalék fej,- kevesebb mint 300 szórófej: 6 tartalék fej,- 300 és 1000 szórófej között: 12 tartalék fej.15. szabály: Önműködő tűzjelző és tűzérzékelő rendszerek (IIIF módszer)(4) bekezdésA rendszert a levegő rendellenes hőmérséklete, a rendellenes füstkoncentráció, illetve a védett terek bármelyikében kezdődő tűzre utaló egyéb tényezők hozzák működésbe. A levegő hőmérsékletére érzékeny rendszerek 54 °C és 78 °C közötti hőmérsékleten lépnek működésbe, ha ezeknél az értékeknél a hőmérséklet percenkénti emelkedése legfeljebb 1 °C. Az igazgatási szerv jóváhagyásával legfeljebb 30 °C-kal a helység felső részén mért legnagyobb hőmérséklet fölé emelheti a megengedett üzemi hőmérsékleteket a szárító helyiségekben vagy hasonló, általában magas belső hőmérsékletű terekben. A füst koncentrációjára érzékeny rendszereket a kibocsátott fénysugár intenzitásának csökkenése hozza működésbe. A füstérzékelők típusát ellenőrzik és úgy állítják be őket, hogy akkor lépjenek működésbe, amikor a füst sűrűsége még nem éri el a méterenkénti 12,5 %-os elhomályosítást, de a 2 %-ot már meghaladta. Az igazgatási szerv elfogadhat egyéb, azonos hatékonyságú üzemmódokat is. Az érzékelő rendszer kizárólag tűz érzékelésére használható.17. szabály: Tűzoltószivattyúk(2) bekezdésAmennyiben az egyik térben keletkezett tűz működésképtelenné teszi az összes tűzoltószivattyút, rendelkezésre kell állnia egy másik rendszernek, amely vizet biztosít a tűzoltáshoz. A 75 méteres és hosszabb hajókon ez az alternatív eszköz egy beépített, saját meghajtású, vészüzemi tűzoltószivattyú. Ez a vészüzemi tűzoltószivattyú két vízsugár biztosítására képes legalább 0,25 N/mm2 nyomással.20. szabály: Tűzoltó készülékek(2) bekezdés1. A hajón feltölthető tűzoltó készülékek esetében az első 10 tűzoltó készülékhez 100 %-nyi, a fennmaradó tűzoltó készülékekhez pedig 50 %-nyi, de legfeljebb 60 tartalék utántöltőről kell gondoskodni.2. A hajón nem feltölthető tűzoltó készülékek esetében - tartalék utántöltők helyett - legalább 50 %-nyi azonos típusú és teljesítményű további tűzoltó készülékről kell gondoskodni.3. Az utántöltési utasításokat a hajón kell tartani. Utántöltésre csak az adott tűzoltó készülékhez engedélyezett utántöltőt szabad használni.(4) bekezdésA tűzoltó készülékeket egy, az igazgatás által megbízott, hozzáértő személy évente átvizsgálja. Minden tűzoltó készüléken fel kell tüntetni a készülék átvizsgálását igazoló jelet. Minden állandó túlnyomás alatt álló tűzoltó készüléket és a túlnyomás alatt nem álló tűzoltó készülékek hajtógáz palackjait 10 évente hidraulikus nyomáspróbának kell alávetni.21. szabály: Hordozható tűzoltó készülékek a vezérlőállásokban és a lakó- és szolgálati terekben(2) bekezdés1. A hajón feltölthető tűzoltó készülékek esetében az első 10 tűzoltó készülékhez 100 %-nyi, a fennmaradó tűzoltó készülékekhez pedig 50 %-nyi, de legfeljebb 60 tartalék utántöltőről kell gondoskodni.2. A hajón nem feltölthető tűzoltó készülékek esetében - tartalék utántöltők helyett - legalább 50 %-nyi azonos típusú és teljesítményű további tűzoltó készülékről kell gondoskodni.3. Az utántöltési utasításokat a hajón kell tartani. Utántöltésre csak az adott tűzoltó készülékhez engedélyezett utántöltőt szabad használni.24. szabály: Tűzoltó felszerelések(1) bekezdésA hajón legalább két tűzoltó felszerelést kell tartani. A tűzoltó felszerelések megfelelnek a tűzbiztonsági rendszerekről szóló IMO-szabályzat III. fejezete, 2.1., 2.1.1. és 2.1.2. szabályának. Minden kötelező légzőkészülékhez két tartalék utántöltőről kell gondoskodni.25. szabály: Tűzoltási tervA tűzoltási terv állandóan ki van függesztve. Az ilyen terv tartalma megfelel az A.654(16) "A tűzoltási tervek grafikus ábrái" című és az A.756(18) "A tűzoltási terveken szereplő információkra vonatkozó útmutatások" című IMO-határozatnak.28. szabály: Szerkezeti tűzvédelem(2) bekezdés a) albekezdésOlyan hajóknál, amelyek hajóteste nem éghető anyagból készült, az A tűzveszélyességi fokozatú géptereket a lakóterektől, szolgálati terektől vagy vezérlőállásoktól elválasztó fedélzetek és válaszfalak "A-60" osztályú kivitelben készülnek, amennyiben az A fokozatú gépteret nem szerelik fel beépített tűzoltórendszerrel, illetve "A-30" osztályú kivitelben, amennyiben felszerelik ilyen rendszerrel. Az egyéb géptereket a lakóterektől, szolgálati terektől vagy vezérlőállásoktól elválasztó fedélzetek és válaszfalak "A-0" osztályú kivitelben készülnek.A vezérlőállásokat a lakó- és szolgálati terektől elválasztó fedélzetek és válaszfalak A fokozatú kivitelben készülnek e fejezet 7. szabálya 1. és 2. táblázatának megfelelően, fenntartva, hogy az igazgatási szerv engedélyezheti "B-15" osztályú válaszfalak beszerelését olyan terek kormányállástól való elválasztására, mint a kapitány kabinja, amennyiben e terek a kormányállás részét képezik.31. szabály: Vegyes rendelkezések(1) bekezdésA lakóterekben, szolgálati terekben, vezérlőállásokban, folyosók és lépcsők határoló falainál lévő szabad felületek, valamint a lakóterek, szolgálati terek és vezérlőállások válaszfalai, mennyezetei, lambériái és burkolatai mögötti rejtett terek - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzatának megfelelően - kis lángterjedésűek.(3) bekezdésA szabad belső felületeken használt festékből, lakkból és egyéb anyagból nem származhat - az IMO tűzállósági vizsgálat szabályzatának megfelelően - jelentős mennyiségű füst, illetve mérgező gáz vagy gőz.32. szabály: Gázpalackok és veszélyes anyagok tárolása(4) bekezdésAz elektromos vezetékek és szerelvények nem lehetnek a fokozottan gyúlékony folyadékok és cseppfolyós gázok tárolására szolgáló terekben kivéve, ha azokra ott üzemeltetési célból van szükség. Ahol ilyen elektromos szerelvényeket szereltek fel, azok igazoltan típusengedéllyel rendelkeznek, és megfelelnek a "Robbanásveszélyes gázt tartalmazó légterek elektromos berendezései" című IEC Nemzetközi Szabvány 79. kiadványának. Az ilyen terektől távol kell tartani a hőforrásokat, és jól látható helyeken el kell helyezni a "Dohányozni tilos" és a "Nyílt láng használata tilos" figyelmeztetéseket.38. szabály: Tűzoltó készülékek(2) bekezdés1. A 2. pont alatt említett esetek kivételével (lásd alább) a hajón található, a hajón feltölthető tűzoltó készülékek esetében az első 10 tűzoltó készülékhez 100 %-nyi, a fennmaradó tűzoltó készülékekhez pedig 50 %-nyi, de legfeljebb 60 tartalék utántöltőről kell gondoskodni.2. Az 45 méternél rövidebb hajókon, a hajón nem feltölthető tűzoltó készülékek esetében - tartalék utántöltők helyett - legalább 50 %-nyi azonos típusú és teljesítményű további tűzoltó készülékről kell gondoskodni.3. Az utántöltési utasításokat a hajón kell tartani. Utántöltésre csak az adott tűzoltó készülékhez engedélyezett utántöltőt szabad használni.(4) bekezdésA tűzoltó készülékeket egy az igazgatás által megbízott, hozzáértő személy évente átvizsgálja. Minden tűzoltó készüléken fel kell tüntetni a készülék átvizsgálását igazoló jelet. Minden állandó túlnyomás alatt álló tűzoltó készüléket és a túlnyomás alatt nem álló tűzoltó készülékek hajtógázpalackjait 10 évente hidraulikus nyomáspróbának kell alávetni.39. szabály: Hordozható tűzoltó készülékek a vezérlőállásokban és a lakó- és szolgálati terekben(2) bekezdés1. A 2. pont alatt említett esetek kivételével (lásd alább) a hajón található, a hajón feltölthető tűzoltó készülékek esetében az első 10 tűzoltó készülékhez legalább 100 %-nyi, a fennmaradó tűzoltó készülékekhez pedig 50 %-nyi, de legfeljebb 60 tartalékutántöltőről kell gondoskodni.2. A 45 méternél rövidebb hajókon a hajón nem feltölthető tűzoltó készülékek esetében - tartalék utántöltők helyett - legalább 50 %-nyi azonos típusú és teljesítményű további tűzoltó készülékről kell gondoskodni.3. Az utántöltési utasításokat a hajón kell tartani. Utántöltésre csak az adott tűzoltó készülékhez engedélyezett utántöltőt szabad használni.41. szabály: Tűzoltó felszerelésekA legalább 45 m hosszú hajók esetében a hajón legalább két tűzoltó felszerelést kell tartani könnyen hozzáférhető és egymástól távol lévő olyan helyen, ahol a tűz azokat csak kis valószínűséggel zárja el. A tűzoltó felszerelések megfelelnek a tűzbiztonsági rendszerekről szóló IMO-szabályzat III. fejezete, 2.1., 2.1.1. és 2.1.2. szabályának.Minden kötelező légzőkészülékhez legalább két tartalék utántöltőről kell gondoskodni.42. szabály: Tűzoltási tervEl kell helyezni egy állandóan kifüggesztve tartott tűzoltási tervet.Az ilyen terv tartalma megfelel az A.654(16) "A tűzoltási tervek grafikus ábrái" című és az A.756(18) "A tűzoltási terveken szereplő információkra vonatkozó útmutatások" című IMO-határozatnak.A 45 m-nél rövidebb hajók esetében az igazgatási szerv eltekinthet ettől a követelménytől.VI. FEJEZET: A SZEMÉLYZET VÉDELME3. szabály: Habvédek, korlátok és mellvédek(2) bekezdésA legnagyobb üzemi merülésvonal és a habvéd tetejének legalacsonyabb pontja, illetve védőkorlát esetén a munkafedélzet széle közötti legkisebb függőleges távolságnak biztosítania kell a személyzet megfelelő védelmét a fedélzetre csapódó víz ellen, figyelembe véve azokat a tengeri és időjárási körülményeket, amelyek között a hajó közlekedik, azt a területet, ahol a hajó halászati tevékenységet folytat, a hajó típusát és a halászat módját. A munkafedélzet szélétől hajóközépen mért szabadoldal, amelyről halászati tevékenységet végeznek, legalább 300 mm vagy legalább a megengedett legnagyobb merülésnek megfelelő szabadoldallal legyen egyenlő, attól függően, hogy melyik a nagyobb érték. A védett munkafedélzettel rendelkező hajók esetében, amelyek biztosítják, hogy a víz ne hatoljon be a védett munkaterületre, a megengedett legnagyobb merülésnek megfelelő szabadoldal szükséges.4. szabály: Lépcsők és létrákA személyzet biztonsága érdekében a lépcsők és létrák a vonatkozó ISO-szabványokkal összhangban megfelelő méretűek és szilárdságúak, továbbá korláttal és csúszásgátló fokokkal vannak ellátva.VII. FEJEZET: MENTŐESZKÖZÖK ÉS BERENDEZÉSEK3. szabály: A mentőeszközök és berendezések értékelése, vizsgálata és jóváhagyása(2) bekezdésA mentőeszközök és berendezések jóváhagyásának kiadása előtt az igazgatási szerv a mentőberendezések vizsgálatának IMO-ajánlásait tartalmazó, a tengerészeti felszerelésekről szóló, 96/98/EK tanácsi irányelvnek [9] megfelelően biztosítja az ilyen mentőeszközök és berendezések vizsgálatát, amely tanúsítja, hogy azok megfelelnek e fejezet követelményeinek.(6) bekezdésAz e fejezet által kötelezően előírt olyan mentőeszközök, amelyek részletes adatait nem tartalmazza a C. rész, megfelelnek az igazgatási szerv előírásainak, figyelembe véve az ilyen eszközök esetében az 1974. évi módosított SOLAS-egyezmény III. fejezetében és az életmentő felszerelések nemzetközi IMO-szabályzatában megadott részletes előírásokat.6. szabály: A túlélési járművek és készenléti mentőcsónakok elérhetősége és tárolása(4) bekezdés a) albekezdésMinden túlélési járművet a következőképpen kell tárolni:- sem a túlélési jármű, sem annak tároló berendezése ne gátolja egy másik állásban lévő túlélési jármű vagy készenléti mentőcsónak vízrebocsátását,- olyan közel kerüljön a víz felszínéhez, amennyire az biztonságos és megvalósítható, valamint - a fedélzetről vízre dobható mentőtutaj kivételével - olyan helyzetben, hogy a behajózás során a mentőjármű legalább 2 méterrel a teljesen terhelt hajó vízvonala fölött legyen, a hajó kedvezőtlen, legfeljebb 10 fokos trimmje vagy 20 fokos oldalirányú dőlése mellett, vagy olyan szögű dőlése esetén, amikor a hajó fedélzetének széle víz alá merül, attól függően, hogy melyik a kisebb,- folytonos készenléti állapotban van, annak érdekében, hogy a személyzet 5 percen belül előkészíthesse azt behajózásra és vízre eresztésre,- az e fejezet által kötelezően előírt teljes felszereléssel van ellátva.23. szabály: Készenléti mentőcsónakok(1) bekezdés b) albekezdésA készenléti mentőcsónakok merev építésűek vagy felfújhatóak - illetve e kettő kombinációja -, valamint:i. legalább 3,8 m legfeljebb 8,5 m hosszúak, kivéve a 45 méternél rövidebb hajókat, amelyek esetében - a hajó mérete miatt, vagy egyéb okból, az ilyen csónakok szállítása nem tekinthető ésszerűnek vagy biztonságosnak - az igazgatási szerv elfogadhat kisebb, de 3,3 méternél nem rövidebb mentőcsónakot is;ii. legalább öt ülő és egy fekvő személy szállítására, illetve 45 méternél rövidebb hajók esetében, amennyiben a készenléti mentőcsónak rövidebb mint 3,8 m, legalább négy ülő és egy fekvő személy szállítására alkalmas.(1) bekezdés c) albekezdésA csónak által befogadható személyek számát az igazgatási szerv üléspróbával határozza meg. A legkisebb befogadóképességet a 23. szabály (1) bekezdése b) albekezdésének ii. pontja határozza meg. A kormányos kivételével az ülőhelyek a padlón alakíthatók ki. Az ülőhely egyetlen része sem lehet a csónak peremén, a fartükrön, vagy a csónak oldalán lévő felfújt részeken."[1] 1966. évi nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról, amely megegyezik az 1966. április 5-i a merülésvonalakról szóló nemzetközi konferencián hozott megállapodással, és amelyet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 1967. október 25-i A.133 (V) határozatában fogadott el.[2] Az MSC.75(69) határozattal módosított, az IMO dokumentumokban szabályzott bármilyen típusú ép hajóra vonatkozó stabilitási szabályzat, amelyet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet az 1993. november 4-i A.749(18) határozattal fogadott el.[3] A partmenti ellátóhajókra vonatkozó - az IMO dokumentumokban szabályzott bármilyen típusú ép hajóra vonatkozó stabilitási szabályzat 4.5.6.2.1-4.5.6.2.4 pontjában megállapított - stabilitási feltételek egyenértékűnek tekinthetők a 2. szabály (1) bekezdésének a)-c) pontjában megállapított stabilitási feltételekkel. Az egyenértékűség csak olyan halászhajókra alkalmazható, amelyek hajótestének formája - az igazgatási szerv egyetértésével - hasonlít a partmenti ellátó hajókéra.[4] Tengerek olyan területei esetében, ahol jéglerakodás fordulhat elő, és javasolt a jéglerakódási ráhagyás módosítása, lásd a torremolinosi konferencia záróokmányához csatolt 3. melléklet 2. ajánlásában foglalt, a jéglerakódásra vonatkozó útmutatást.[5] Lásd a torremolinosi konferencia záróokmányához csatolt 3. melléklet 5. ajánlásában foglalt, a térbeosztásra és a havariastabilitás számításaira vonatkozó útmutatást.[6] Lásd a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság javaslatait, különösen a 92. "Villamos berendezések hajókon" című kiadványt.[7] A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 1981. november 19-i A.468 (XII) állásfoglalásában elfogadott, a hajók zajszintjére vonatkozó szabályzat.[8] A tűzállósági vizsgálati módszerek alkalmazására vonatkozó nemzetközi szabályzat (FTP-szabályzat), amelyet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Tengerészeti Biztonsági Bizottsága MSC.61(67) állásfoglalásával fogadott el.[9] HL L 46., 1997.2.17., 25. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1989. január 20.) a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 66/401/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0100

Hivatalos Lap L 038 , 10/02/1989 o. 0036 - 0036 finn különkiadás fejezet 3 kötet 28 o. 0139  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 28 o. 0139

		A Bizottság irányelve(1989. január 20.)a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 66/401/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról(89/100/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 88/380/EGK irányelvvel [1] módosított, a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 21a. cikkére,mivel termesztésének feltételei és morfológiai jellemzői miatt a réti ecsetpázsit (Alopecurus pratensis) vetőmagja viszonylag magas százalékban tartalmazza Poa fajok magjait;mivel a réti ecsetpázsit vetőmagja esetén ennek megfelelően nehéz elérni a Poa fajok magjával kapcsolatban a 66/401/EGK irányelv II. mellékletében a valamely más egyetlen növényfaj magjára vonatkozó maximum 1 %-os megállapított súlyarányt;mivel a hasonló morfológiai tulajdonságokat mutató francia perje (Arrhenatherum elatius) és az aranyzab (Trisetum flavenscens) vetőmag esetén ez az 1 % nem vonatkozik a Poa fajok magjára;mivel a műszaki ismeretek fejlődésének fényében ennek megfelelően célszerű módosítani a 66/401/EGK irányelv II. mellékletét annak érdekében, hogy a réti ecsetpázsit vetőmagjára is ugyanazon rendelkezés vonatkozzon;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 66/401/EGK irányelv II. melléklete I. része 2. A. pontjában ("táblázat") a 6. oszlopban ["Analitikai tisztaság – más növényfajok magjainak maximális mennyisége (tömegszázalékban) – egyetlen faj"], az Alopecurus pratensis fajra megadott "1,0" után az "(f)" betűvel egészül ki.2. cikkA tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1990. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. január 20-án.a Bizottság részérőlRay Mac Sharrya Bizottság tagja[1] HL L 187., 1988.7.16., 31. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 98/71/EK irányelve (1998. október 13.) a formatervezési minták oltalmáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0071

Hivatalos Lap L 289 , 28/10/1998 o. 0028 - 0035

		Az Európai Parlament és a Tanács 98/71/EK irányelve(1998. október 13.)a formatervezési minták oltalmárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 1998. július 29-én jóváhagyott együttes szöveg figyelembevételével [3],(1) mivel a Közösségnek a szerződésben meghatározott céljai magukban foglalják egy, az európai népek között fennálló minden eddiginél szorosabb szövetség megalapozását, a Közösség tagállamai közötti szorosabb kapcsolatok elősegítését és a Közösség országai gazdasági és szociális fejlődésének biztosítását az Európát megosztó korlátok megszüntetésére irányuló közös cselekvés révén; mivel e célból a szerződés előírja egy olyan belső piac kialakítását, amelyet az áruk szabad mozgásának útjában álló akadályok megszüntetése jellemez, valamint egy olyan rendszer létrehozását, amely biztosítja, hogy a verseny a belső piacon ne torzuljon; mivel a tagállamok formatervezési minták oltalmára vonatkozó jogszabályainak közelítése előmozdítaná e célok megvalósítását;(2) mivel a tagállamok jogszabályai által a formatervezési mintákra biztosított oltalom eltérései a formatervezési mintákat magukban foglaló termékeket illetően közvetlen hatással vannak a belső piac kialakítására és működésére; mivel ezek az eltérések torzíthatják a versenyt a belső piacon;(3) mivel a belső piac zavartalan működéséhez szükséges a tagállamok formatervezési mintaoltalmi jogszabályainak közelítése;(4) mivel ehhez fontos figyelembe venni azokat a megoldásokat és előnyöket, amelyeket a közösségi mintaoltalmi rendszer fog biztosítani a formatervezési mintákhoz kapcsolódó jogokat megszerezni kívánó vállalkozások számára;(5) mivel a tagállamok formatervezési mintaoltalmi jogszabályainak teljes körű közelítését szükségtelen elvégezni, és elegendő, ha a közelítés azokra a nemzeti jogban található rendelkezésekre korlátozódik, amelyek a leginkább és közvetlenül befolyásolják a belső piac működését; mivel a szankciókra, a jogorvoslatokra és a végrehajtásra vonatkozó rendelkezéseket a nemzeti jogra kell hagyni; mivel e korlátozott közelítés céljait a tagállamok önállóan nem érhetik el a kellő mértékben;(6) mivel ennek megfelelően a tagállamok továbbra is szabadon állapítják meg a formatervezési mintákkal kapcsolatos jogok lajstromozására, megújítására és megsemmisítésére vonatkozó eljárási szabályokat, valamint az ilyen megsemmisítés joghatásaira vonatkozó rendelkezéseket;(7) mivel ez az irányelv nem zárja ki olyan nemzeti vagy közösségi rendelkezéseknek a formatervezési mintákra történő alkalmazását, amelyek más oltalmat írnak elő, mint amilyenben a formatervezési minták lajstromozásuk vagy közzétételük útján részesülnek; ilyen rendelkezések lehetnek a nem lajstromozott formatervezési mintaoltalmi jogokra, a védjegyekre, a szabadalmakra és a használati mintákra, a tisztességtelen versenyre, illetve a polgári jogi felelősségre vonatkozó rendelkezések;(8) mivel a szerzői jogi jogszabályok harmonizációjának hiányában fontos rögzíteni a formatervezési minták lajstromozás útján történő sajátos oltalma, valamint a szerzői jogi jogszabályok által biztosított védelem halmozódásának alapelvét, miközben a tagállamok számára biztosítani kell annak szabadságát, hogy meghatározzák a szerzői jogi védelem mértékét és azokat a feltételeket, amelyek alapján az ilyen védelmet biztosítják;(9) mivel a belső piac célkitűzéseinek megvalósításához szükséges, hogy a formatervezési minták lajstromozásának feltételei valamennyi tagállamban azonosak legyenek; mivel e célból egységes meghatározást kell adni a formatervezési minta, az újdonság és az egyéni jelleg fogalmának, amelyeknek a lajstromozott formatervezési mintaoltalmi jogok meg kell, hogy feleljenek;(10) mivel az áruk szabad áramlásának megkönnyítése érdekében alapvető fontosságú, hogy a formatervezési minta lajstromozásával keletkező oltalom a jogosult számára elvileg valamennyi tagállamban azonos védelmet nyújtson;(11) mivel a lajstromozással keletkező oltalom valamely termék egészének vagy részének olyan külső jellegzetességeire vonatkozik, amelyeket a bejelentésben láthatóan bemutatnak, és amelyek a minta közzététele vagy a mintaoltalmi iratokba való betekintés útján jutnak nyilvánosságra;(12) mivel az oltalom nem terjedhet ki azokra az alkotóelemekre, amelyek a termék rendeltetésszerű használata során nem láthatók, illetve az ilyen alkotóelem olyan külső jellegzetességeire, amelyek az alkotóelemnek a termékbe való beillesztését követően nem láthatók, vagy amelyek önmagukban nem felelnek meg az újdonság és az egyéni jelleg követelményeinek; mivel azok a külső jellegzetességek, amelyek ezen okok miatt nem részesülhetnek oltalomban, nem vehetők figyelembe annak megítélésekor, hogy a minta egyéb külső jellegzetességei kielégítik-e az oltalmazhatóság feltételeit;(13) mivel annak megítélése, hogy a formatervezési mintának egyéni jellege van-e, azon kell, hogy alapuljon, hogy a minta a már meglévő bármely mintához képest a tájékozott használóra nyilvánvalóan eltérő összbenyomást tesz-e, figyelembe véve annak a terméknek a természetét, amelyre a mintát alkalmazzák, illetve amelyben a minta megtestesül, különös tekintettel a termék szerinti ipari ágazat sajátosságaira, valamint arra, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát;(14) mivel a műszaki haladás nem akadályozható olyan külső jellegzetességek mintaoltalomban való részesítésével, amelyek kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei; mivel elfogadott, hogy ez a formatervezési minta esztétikai minőségének követelményét nem vonja maga után; mivel hasonlóképpen a különböző gyártmányú termékek együtt történő működtetése nem akadályozható az oltalomnak a szerkezetileg összekapcsolható elemek formatervezési mintájára való kiterjesztésével; mivel azok a külső jellegzetességek, amelyek ezen okok miatt nem részesülhetnek oltalomban, nem vehetők figyelembe annak megítélésekor, hogy a minta egyéb külső jellegzetességei kielégítik-e az oltalmazhatóság feltételeit;(15) mivel az előre gyártott elemekből álló termékek szerkezetileg összekapcsolható elemei az ilyen termékek újító jellegének fontos részét képezhetik és jelentős reklámértéket képviselhetnek, így oltalomban részesülhetnek;(16) mivel nem részesülhet formatervezési mintaoltalomban a minta, ha a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik; mivel ez az irányelv nem jelenti a közrend, illetve a közerkölcs nemzeti fogalmainak harmonizációját;(17) mivel a belső piac zavartalan működésének biztosításához alapvető fontosságú a lajstromozott formatervezési minták oltalmi idejének egységesítése;(18) mivel ennek az irányelvnek a rendelkezései nem érintik a szerződés 85. és 86. cikkében foglalt versenyszabályok alkalmazását;(19) mivel ennek az irányelvnek a gyors elfogadása számos ipari ágazat vonatkozásában sürgőssé vált; mivel a jelenlegi szakaszban nem lehetséges a tagállamoknak az oltalomban részesülő formatervezési minták valamely összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítására irányuló javítás céljából történő hasznosítására vonatkozó jogszabályainak teljes körű közelítése olyan esetekben, amikor a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, olyan összetett termék alkotóelemét képezi, amelynek megjelenésétől az oltalomban részesülő formatervezési minta függ; mivel a tagállamoknak az oltalomban részesülő formatervezési minták összetett termék javítása céljából történő hasznosítására vonatkozó jogszabályai teljes körű közelítésének hiánya nem képezheti akadályát a nemzeti formatervezési mintaoltalmi jogszabályok olyan egyéb rendelkezései közelítésének, amelyek a leginkább közvetlenül befolyásolják a belső piac működését; mivel ebből az okból a tagállamok hatályban tartják az alkotóelemek formatervezési mintájának az összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítására irányuló javítás céljából történő hasznosítására vonatkozó, a szerződéssel összhangban álló rendelkezéseket, illetve amennyiben az ilyen hasznosítással kapcsolatban új rendelkezést vezetnek be, e rendelkezések célja kizárólag az ilyen alkotóelemek piacának liberalizálása lehet; mivel azok a tagállamok, amelyek az irányelv hatálybalépésének napján nem rendelkeznek az alkotóelemek formatervezési mintájának oltalmáról, nem kötelesek bevezetni az ilyen alkotóelemek formatervezési mintájának lajstromozását; mivel az irányelvnek a nemzeti jogokba történő átültetésére megállapított határidő lejártát követő három év elteltével a Bizottság elemzést nyújt be az irányelv rendelkezéseinek a Közösség iparára, a fogyasztókra, a versenyre és a belső piac működésére gyakorolt hatásairól; mivel az összetett termékek alkotóelemeit illetően az elemzésnek mérlegelnie kell különösen a választási lehetőségek alapján történő harmonizációt, ideértve a díjazási rendszert, valamint a kizárólagosság időtartamát; mivel a Bizottság legkésőbb az elemzés benyújtásától számított egy év elteltével, a leginkább érintett felekkel folytatott tanácskozást követően az irányelvre vonatkozó minden olyan módosító javaslatot megtesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely az összetett termékek alkotóelemeivel kapcsolatban a belső piac kiteljesítéséhez szükséges, továbbá minden olyan egyéb módosító javaslatot, amelyet szükségesnek ítél;(20) mivel a 14. cikkben foglalt, az összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítására irányuló javítás céljából felhasznált alkotóelem formatervezési mintájára vonatkozó átmeneti rendelkezés semmi esetre sem képezheti akadályát az ilyen alkotóelemet tartalmazó termék szabad áramlásának;(21) mivel a lajstromozás megtagadásának anyagi jogi okait azokban a tagállamokban, amelyek a mintaoltalmi bejelentéseknek a lajstromozást megelőző érdemi vizsgálatáról rendelkeznek, valamint a lajstromozott formatervezési mintaoltalomi jogok tagállambeli megsemmisítésének anyagi jogi okait kimerítő jelleggel fel kell sorolni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkMeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) "formatervezési minta" valamely termék egészének vagy részének megjelenése, amelyet magának a terméknek, illetve a díszítésének a külső jellegzetességei – különösen a rajzolat, a körvonalak, a színek, az alak, a felület, illetve az anyagok jellegzetességei – eredményeznek;b) "termék" bármely ipari vagy kézműipari árucikk, ideértve – egyebek mellett – azokat a részeket is, amelyeket valamely összetett termékben való összeállításra szántak, továbbá a csomagolást, a kikészítést, a grafikai jelzéseket és a nyomdai betűformákat, a számítógépes programok kivételével;c) "összetett termék" az olyan alkotóelemekből álló termék, amelyek eltávolításával a termék szétszedhető és utána újból összeállítható.2. cikkAz irányelv hatálya(1) Ez az irányelv a következőkre alkalmazandó:a) a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalainál lajstromozott formatervezési mintaoltalmi jogok;b) a Benelux Mintaoltalmi Hivatalnál lajstromozott formatervezési mintaoltalmi jogok;c) a valamely tagállamban hatályos nemzetközi megállapodások alapján lajstromozott formatervezési mintaoltalmi jogok;d) az a), b) és c) pontban említett formatervezési mintaoltalmi jogok megszerzése iránt benyújtott bejelentések.(2) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a formatervezési minta lajstromozása magában foglalja a mintának olyan tagállam iparjogvédelmi hivatalához történő benyújtást követő közzétételét, amelyben a közzététellel mintaoltalmi jogok keletkeznek.3. cikkAz oltalmazhatóság feltételei(1) A tagállamok az irányelv rendelkezéseivel összhangban kötelesek a formatervezési mintákat lajstromozás útján oltalomban részesíteni, és azok jogosultjai számára kizárólagos jogot biztosítani.(2) A formatervezési minta akkor részesülhet formatervezési mintaoltalomban, ha új és egyéni jellegű.(3) Az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy ilyen termékben megtestesülő mintát akkor kell újnak és egyéni jellegűnek tekinteni, haa) az alkotóelem az összetett termékbe való beillesztését követően is látható marad az összetett termék rendeltetésszerű használata során; ésb) az alkotóelem látható külső jellegzetességei önmagukban is megfelelnek az újdonság és az egyéni jelleg követelményeinek.(4) A (3) bekezdés a) pontja értelmében a "rendeltetésszerű használat" a végső felhasználó részéről történő használat, amely a fenntartást, a karbantartást, illetve a javítást nem foglalja magában.4. cikkÚjdonságÚj a minta, ha azzal azonos minta nem jutott nyilvánosságra a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – megelőzően. A mintákat egymással azonosnak kell tekinteni, ha külső jellegzetességeik csupán lényegtelen részletekben különböznek.5. cikkEgyéni jelleg(1) A formatervezési mintának egyéni jellege van, ha a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – megelőzően nyilvánosságra jutott bármely mintához képest a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tesz.(2) Az egyéni jelleg megítélésekor figyelembe kell venni, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát.6. cikkNyilvánosságra jutás(1) A 4. és az 5. cikk alkalmazása során a mintát nyilvánosságra jutottnak kell tekinteni, ha a lajstromozást követő közzététellel, egyéb közlés útján, kiállítással, kereskedelmi forgalomba hozatallal vagy bármilyen más módon bárki számára hozzáférhetővé vált, kivéve ha ezek az események a rendes üzletvitel során ésszerűen nem juthattak az érintett ágazaton belül a Közösségben működő szakmai körök tudomására a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén – az elsőbbség napját megelőzően. A minta nem tekinthető azonban nyilvánosságra jutottnak, ha azt harmadik személy számára kifejezett vagy hallgatólagos titoktartási kötelezettség terhe mellett mutatják be.(2) A nyilvánosságra jutás nem vehető figyelembe a 4. és az 5. cikk alkalmazása során, ha a formatervezési mintát, amelynek oltalmát valamely tagállamban lajstromozás útján kérték,a) a szerző, a jogutódja vagy – valamelyiküktől származó tájékoztatás, illetve valamelyikük cselekménye eredményeképpen – harmadik személy;b) a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – tizenkét hónappal megelőzően nyilvánosságra hozta.(3) A (2) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha a formatervezési minta nyilvánosságra jutása a szerzővel vagy jogutódjával szemben elkövetett jogsértés következménye.7. cikkA műszaki rendeltetésük által meghatározott és az összekapcsolható formatervezési minták(1) Nem részesülhet mintaoltalomban a külső jellegzetesség, amely kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következménye.(2) Nem részesülhet mintaoltalomban a külső jellegzetesség, amelyet szükségképpen pontosan ugyanabban a formában és méretben kell megvalósítani ahhoz, hogy a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, szerkezetileg összekapcsolható legyen egy másik termékkel, vagy elhelyezhető legyen benne, körülötte vagy rajta oly módon, hogy mindegyik termék betölthesse a rendeltetését.(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a 4. és az 5. cikkben említett feltételeknek megfelelő formatervezési minta oltalomban részesülhet, ha a minta azt a célt szolgálja, hogy előre gyártott elemekből álló rendszerekben lehetővé tegye a többféle összeállítást, illetve a kölcsönösen kicserélhető termékek kapcsolódását.8. cikkA közrendbe vagy a közerkölcsbe ütköző formatervezési mintákNem részesülhet oltalomban a formatervezési minta, ha a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik.9. cikkAz oltalom terjedelme(1) A mintaoltalom kiterjed mindazokra a formatervezési mintákra, amelyek a tájékozott használóra nem tesznek eltérő összbenyomást.(2) A mintaoltalom terjedelmének megállapításakor figyelembe kell venni, hogy a szerző milyen alkotó szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát.10. cikkAz oltalom időtartamaA lajstromozás alapján azok a formatervezési minták, amelyek megfelelnek a 3. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeknek, a bejelentés napjától számított egy vagy több ötéves időtartamra szóló mintaoltalomban részesülnek. A mintaoltalom jogosultja a mintaoltalmat egy vagy több ötéves időtartamra, a bejelentés napjától számított legfeljebb huszonöt évre megújíthatja.11. cikkAz oltalom megsemmisítése, illetve a lajstromozás megtagadása(1) A formatervezési minta lajstromozását meg kell tagadni, illetve a minta lajstromozása esetén a mintaoltalmat meg kell megsemmisíteni, haa) a minta az 1. cikk a) pontja értelmében nem minősül formatervezési mintának; vagyb) a minta nem felel meg a 3–8. cikkekben foglalt követelményeknek; vagyc) a bejelentőt, illetve a mintaoltalom jogosultját az érintett tagállam joga szerint a mintaoltalom nem illeti meg; vagyd) a minta ütközik a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – követően nyilvánosságra jutott olyan mintával, amelyre az említett napot megelőzően adtak lajstromozott közösségi mintaoltalmat, vagy az ilyen minta bejelentésével, illetve az érintett tagállamban oltalom alatt álló korábbi mintával vagy annak bejelentésével.(2) Bármelyik tagállam valamely formatervezési minta lajstromozásának megtagadását, illetve a minta lajstromozása esetén a mintaoltalom megsemmisítését írhatja elő, haa) egy későbbi formatervezési mintában megkülönböztetésre alkalmas megjelölést használnak, és az arra vonatkozó közösségi jog vagy az érintett tagállam joga a megjelölés jogosultját felhatalmazza az ilyen használat megtiltására; vagyb) a formatervezési minta az érintett tagállam szerzői joga alapján oltalom alatt álló művet jogosulatlanul használ; vagyc) a formatervezési minta az ipari tulajdon oltalmára létesült párizsi egyezmény 6b. cikkében felsorolt bármelyik elemet, illetve az említett egyezmény 6b. cikkében nem szabályozott olyan jelvényt, jelképet és címert jogosulatlanul használ, amelyhez az érintett tagállamban különösen fontos közérdek fűződik.(3) Az (1) bekezdés c) pontjában említett okra csak az a személy hivatkozhat, aki az érintett tagállam jogszabályai szerint a formatervezési mintaoltalom jogosultja.(4) Az (1) bekezdés d) pontjában és a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett okokra csak a korábbi jog bejelentője vagy jogosultja hivatkozhat.(5) A (2) bekezdés c) pontjában említett okra csak a használat folytán érintett természetes vagy jogi személy hivatkozhat.(6) A (4) és az (5) bekezdés nem érinti a tagállamok szabadságát annak elrendelését illetően, hogy az (1) bekezdés d) pontjában és a (2) bekezdés c) pontjában említett okokra az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező megfelelő hatósága hivatalból is hivatkozhat.(7) Ha az (1) bekezdés b) pontja, illetve a (2) bekezdés alapján a formatervezési minta lajstromozásának megtagadására vagy a formatervezési mintaoltalom megsemmisítésére kerül sor, a minta változtatással lajstromozható, illetve a mintaoltalom változtatással tartható fenn, ha a minta ebben a formában megfelel az oltalmazhatóság feltételeinek és azonossága megőrizhető. A minta változtatással történő lajstromozásának, illetve a mintaoltalom változtatással történő fenntartásának minősülhet a mintának a bejelentő olyan nyilatkozatával való lajstromozása, amely szerint az ábrázolás meghatározott része nem tartozik a mintához, és arra nem igényel oltalmat vagy a mintaoltalom részleges megsemmisítését megállapító bírósági határozatnak a mintaoltalmi lajstromba történő bejegyzése is.(8) Bármelyik tagállam előírhatja, hogy az (1)–(7) bekezdésben foglaltaktól eltérően az adott államban a lajstromozás megtagadására, illetve a megsemmisítésre vonatkozó, az irányelvvel való összhang megteremtéséhez szükséges rendelkezések hatálybalépésének napját megelőzően hatályban lévő okokat az ezt a napot megelőzően benyújtott olyan formatervezési mintaoltalmi bejelentésekre is alkalmazni kell, amelyek lajstromozást eredményeztek.(9) A mintaoltalom az oltalmi idő lejártát, illetve az oltalomról való lemondást követően is megsemmisíthető.12. cikkA mintaoltalom tartalma(1) A minta lajstromozása alapján a mintaoltalom jogosultjának kizárólagos joga van a minta hasznosítására és arra, hogy a mintát engedélye nélkül hasznosító harmadik személyekkel szemben fellépjen. Hasznosításnak minősül különösen annak a terméknek az előállítása, forgalomba hozatalra való felkínálása, forgalomba hozatala, behozatala, kivitele és e célokból való raktáron tartása, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák.(2) Ha az (1) bekezdésben említett cselekmények a tagállam jogszabályai alapján nem akadályozhatók meg az irányelvvel való összhang megteremtéséhez szükséges rendelkezések hatálybalépésének napját megelőzően, a formatervezési mintaoltalomból eredő jogok alapján nem lehet fellépni azzal a személlyel szemben, aki e cselekményeket ezt az időpontot megelőzően kezdte meg.13. cikkA mintaoltalom korlátjai(1) A formatervezési mintaoltalomból eredő jogok nem gyakorolhatók a következők tekintetében:a) magánhasználat céljából végzett, illetve a gazdasági tevékenység körén kívül eső cselekmények;b) kísérleti célú cselekmények;c) az idézés és iskolai oktatás céljából végzett cselekmények, feltéve, hogy e cselekmények összeegyeztethetők a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal, indokolatlanul nem sérelmesek a minta rendes felhasználására, és e cselekményekkel összefüggésben a forrást megnevezik.(2) A mintaoltalomból eredő jogok továbbá nem gyakorolhatók a következők tekintetében:a) külföldön lajstromozott és az érintett tagállam területén időlegesen tartózkodó hajók és légi járművek felszerelése;b) alkatrészeknek és tartozékoknak ilyen járművek javítása céljából az érintett tagállam területére történő behozatala;c) az ilyen járművek javítása.14. cikkÁtmeneti rendelkezésAz irányelvre vonatkozó módosításoknak a Bizottság által a 18. cikk rendelkezéseivel összhangban tett javaslata alapján történő elfogadásáig a tagállamok hatályban tartják az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy az ilyen termékben megtestesülő mintának az összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítására irányuló javítás céljából történő hasznosítására vonatkozó meglévő rendelkezéseket, és azokat csak akkor módosítják, ha a módosítás az ilyen alkotóelemek piacának liberalizálására irányul.15. cikkJogkimerülésA formatervezési mintaoltalomból eredő jogok nem terjednek ki a mintaoltalom jogosultja által vagy az ő kifejezett hozzájárulásával a Közösségben forgalomba hozott olyan termékkel kapcsolatos további cselekményekre, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák.16. cikkAz egyéb oltalmi formákkal való kapcsolatAz irányelv rendelkezései nem érintik a Közösség, illetve az érintett tagállam jogszabályainak a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési mintákra, a védjegyekre és más megkülönböztetésre alkalmas megjelölésekre, a szabadalmakra és a használati mintákra, a betűformákra, a polgári jogi felelősségre, illetve a tisztességtelen versenyre vonatkozó rendelkezéseit.17. cikkA szerzői joggal való kapcsolatA valamely tagállamban vagy tagállam vonatkozásában az irányelvvel összhangban való lajstromozás útján oltalomban részesülő formatervezési mintát bármilyen formában történő megalkotásától vagy rögzítésétől az adott állam szerzői jogi jogszabályai szerinti védelem is megilleti. E védelem terjedelmét és feltételeit, ideértve az előírt eredeti jelleg mértékét, az egyes tagállamok határozzák meg.18. cikkFelülvizsgálatA 19. cikkben a végrehajtásra előírt időpontot követő három évvel a Bizottság elemzést nyújt be az irányelv rendelkezéseinek a Közösség iparára, különösen a leginkább érintett iparágakra, nevezetesen az összetett termékek és alkotóelemek gyártóira, a fogyasztókra, a versenyre és a belső piac működésére gyakorolt hatásairól. A Bizottság legkésőbb az elemzés benyújtásától számított egy év elteltével, a leginkább érintett felekkel folytatott tanácskozást követően az irányelvre vonatkozó minden olyan módosító javaslatot megtesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely az összetett termékek alkotóelemeivel kapcsolatban a belső piac létrehozásához szükséges, továbbá minden olyan egyéb módosító javaslatot, amelyet szükségesnek ítél.19. cikkVégrehajtás(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2001. október 28-tól kezdődő hatállyal megfeleljenek.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy e rendelkezésekhez hivatalos kihirdetésükkor ilyen hivatkozást fűznek. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.20. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napjától számított 20. napon lép hatályba.21. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1998. október 13-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökC. Einem[1] HL C 345., 1993.12.23., 14. o. és HL C 142., 1996.5.14., 7. o.[2] HL C 388., 1994.12.31., 9. o. és HL C 110., 1995.5.2., 12. o.[3] Az Európai Parlament 1995. október 12-i véleménye (HL C 287., 1995.10.30., 157. o.), a Tanács 1997. június 17-i közös álláspontja (HL C 237., 1997.8.4., 1. o.), az Európai Parlament 1997. október 22-i határozata (HL C 339., 1997.11.10., 52. o.). Az Európai Parlament 1998. szeptember 15-i határozata. A Tanács 1998. szeptember 24-i határozata.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 93/79/EGK irányelve (1993. szeptember 21.) a termelők által a 92/34/EGK tanácsi irányelv szerint vezetett, a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagait tartalmazó jegyzékre vonatkozó kiegészítő végrehajtási intézkedések kidolgozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0079

Hivatalos Lap L 256 , 14/10/1993 o. 0025 - 0031 finn különkiadás fejezet 3 kötet 53 o. 0017  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 53 o. 0017

		A Bizottság 93/79/EGK irányelve(1993. szeptember 21.)a termelők által a 92/34/EGK tanácsi irányelv szerint vezetett, a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagait tartalmazó jegyzékre vonatkozó kiegészítő végrehajtási intézkedések kidolgozásárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a 93/401/EGK bizottsági határozattal [1] módosított, a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagának forgalmazásáról szóló, 1992. április 28-i 92/34/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 9. cikkének (6) bekezdésére,mivel nemzetközi szinten már létezik a fajták leírására szolgáló rendszer; mivel a Nemzetközi Szövetség új növényfajták védelmére (UPOV) kidolgozott ilyen rendszert;mivel kívánatos, hogy a közösségi rendszert a nemzetközi szinten összegyűlt tapasztalatokra alapozzák;mivel azon termelőkre, akiknek a tevékenysége gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyaga, valamint gyümölcsfajták forgalmazására korlátozódik, kevésbé szigorú követelményeknek kell vonatkozniuk;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcstermő Növénynemzetségek és -fajok Szaporító- és Ültetvényanyagai Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv kiegészítő végrehajtási rendelkezéseket állapít meg a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagai fajtáinak a termelők által a 92/34/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének ii. pontja értelmében vezetett jegyzékei vonatkozásában.2. cikk(1) A termelők által vezetett jegyzékeknek tartalmazniuk kell az alábbiakat:i. a fajta nevét, valamint adott esetben ennek közismert szinonimáit;ii. a fajta és az alkalmazott szaporító rendszer fenntartására vonatkozó utalásokat;iii. a fajta leírását, legalább a mellékletben megjelölt tulajdonságok és az azokra vonatkozó kifejezések alapján;iv. lehetőség szerint annak feltüntetését, hogy az adott fajta miben különbözik a hozzá legjobban hasonlító más fajtáktól.(2) Az (1) bekezdés ii. és iv. albekezdései nem alkalmazandók azon termelőkre, akiknek tevékenysége gyümölcstermő növények szaporító- és ültetvényanyagának a forgalmazására korlátozódik.3. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1994. június 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1993. szeptember 21-én.a Bizottság részérőlRené Steichena Bizottság tagja[1] HL L 177., 1993.7.21., 28. o.[2] HL L 157., 1992.6.10., 10. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA FAJTÁK TULAJDONSÁGAI ÉS A LEÍRÁSUKRA HASZNÁLT KIFEJEZÉSEKCitrus sp.Fiatal hajtás: a csúcs antociános elszíneződése (a csúcstól 10–15 centiméterre)nincsvanGyümölcs: a disztális vég alakjabenyomottnyesettkerekenyhén hegyeskifejezetten hegyesGyümölcs: a felület színezöldzöld – sárgasárgasárga – narancssárganarancssárganarancssárga – vörösrózsaszínvörösbíborA gyümölcsérés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiCorylus avellana L.A rügyfakadás ideje: (amikor két levél jelenik meg a rügyön)nagyon korainagyon korai – koraikoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseikései – nagyon késeinagyon késeiA hímivarú virág nyílásának idejenagyon korainagyon korai – koraikoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseikései – nagyon késeinagyon késeiA nőivarú virág nyílásának idejenagyon korainagyon korai – koraikoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseikései – nagyon késeinagyon késeiGallér: hossza a gyümölcs hosszához viszonyítvarövidebbazonoshosszabbGallér: fogazottsággyengeközepeserőteljesGallér: a fogazat fűrészességegyengeközepeserőteljesGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: alakgömb alakúkúpostojásdadrövid hengereshosszú hengeresÉrési idejenagyon korainagyon korai – koraikoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseikései – nagyon késeinagyon késeiGyümölcs: a magok aránya (súlyszázalékban)nagyon alacsonyalacsonyközepesmagasnagyon magasCydonia Mill.Növény: habitusafelállófélig felállóelfekvőLevéllemez: alakelliptikusvisszás tojásdadtojásdadkerekGyümölcs: általános alakgömb alakútojásdadkörte alakúelkeskenyedőszabálytalanhosszúkásFragaria x. ananassa Duch.Virágzat: a levélzethez viszonyított elhelyezkedésalattaazonos magasságbanfölötteGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: domináns formavese formájúlapítottgömbölydedkúposkettős kúposmajdnem henger alakúék alakútojásdadszív alakúGyümölcs: színfehéres sárgavilágos narancssárganarancssárganarancsvörösvörösbíborvörössötét bíborvörösÉrési ideje (amikor a növények 50 %-ának gyümölcsei érettek)nagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiTermőképesség jellegenem többször virágzórészben többször virágzótöbbször virágzóJuglans regia L.Rügyfakadás idejenagyon korainagyon korai – koraikoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseikései – nagyon késeinagyon késeiFa: a nőivarú virágzat típusaegyszerűösszetettFa: a nőivarú virágtelepek képződésenem meghatározottmeghatározottÉrettség idejekoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseiMalus Mill.Fa: növekedési erélygyengeközepeserőteljesGyümölcs: alakgömbölydedkúpos gömb formájúrövid kúpos gömb formájúlaposlapított gömb formájúkúposhosszúkás kúposnyesett kúposellipszoidellipszoid kúpos (tojásdad)hosszúkáshosszúkás kúposhosszúkás elkeskenyedőGyümölcs: a héj külső színenarancssárgavörösbíborvörösbarnásVirágzás kezdetének ideje (virágok 10 %-a kinyílt)nagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiTőfajtákFa: növekedési erély (tőágyásban)gyengeközepeserőteljesFa: tőhajtások száma (tőágyásban)nagyon kevéskevésközepessoknagyon sokOlea europaea L.Gyümölcs: alakhosszúkásellipszoidgömbölydedGyümölcs: csúcsnincsvanGyümölcs: az alap formájalekerekítettnyesettbenyomottGyümölcs: szár üregének szélességekeskenyközepesszélesPrunus amygdalus Batsch.Virágzás kezdetének idejenagyon korainagyon korai – koraikoraikorai – közepesközepesközepes – késeikéseikései – nagyon késeinagyon késeiVirág: szirmok színefehérrózsaszínes fehérrózsaszínsötétrózsaszínÉrés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiSzáraz gyümölcs: a csúcs alakjalaposlekerekítetthegyesMag: alakkeskeny ellipszoidellipszoidszéles ellipszoidigen széles ellipszoidPrunus armeniaca L.Gyümölcs: méretkicsiközepesnagyGyümölcs: a kocsányüreg mélységesekélyközepesmélyGyümölcs: a héj alapszínefehérkrémszínű – sárgavilágos narancssárganarancssárgasötét narancssárgaGyümölcs: a hús színefehérkrémszínűvilágos narancssárganarancssárgasötét narancssárgaA virágzás kezdetének ideje (amikor a fán már néhány teljesen kinyílt világ látható)koraiközepeskéseiÉrés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiPrunus avium L. és Prunus cerasus L.Virágzás idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: a héj színesárganarancsvöröshalványsárga alapon karmazsinpiroskarmazsinpirosmahagónifeketeGyümölcs: érési időnagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiPrunus domestica L.Gyümölcs: méret (az élettanilag érett gyümölcsöké)nagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: általános alak oldalnézetben (az élettanilag érett gyümölcsöké)lekerekített, lapítottlekerekítetthosszúkásmegnyúltGyümölcs: héj alapszíne (beleértve a hamvasságot, az élettanilag érett gyümölcsnél)fehéres (áttetsző)zöldsárgászöldsárganarancssárgavörösbíboribolyakékGyümölcs: hús színe (az élettanilag érett gyümölcsnél)fehéressárgasárgászöldzöldnarancssárgavörösMag: magvaváló tulajdonság (az élettanilag érett gyümölcsnél)magvaválófélig magvaválónem magvaválóMag: gyümölcshöz viszonyított méret (az élettanilag érett gyümölcsnél)kicsiközepesnagyÉrési időszaknagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiPrunus persica (L.) BatschFa: típusnormálissarkantyúszerűen elágazóVirágzó hajtás: antociános színeződésnincsvanA virágzás kezdetének idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiVirág: alakrózsaszerűharang alakúSzirom: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyLevélnyél: nektáriumoknincsvanLevélnyél: nektáriumok alakjakerekvese alakúGyümölcs: pelyhességnincsvanGyümölcs: a hús alapszínefehérsárga – narancssárgavörösMag: magvaválóigennemÉrés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiPrunus Salicina L.Gyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: a héj alapszínefehéres (áttetsző)zöldsárgászöldsárganarancssárga – sárgavörösbíborvörösliláskéksötétkékGyümölcs: a hús színefehéressárgasárgás – zöldzöldnarancssárgavörösVirágzás idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiÉrés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiPyrus communis L.Virágzási idő (a teljes virágzás időpontja)nagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: alak oldalnézetben (hosszmetszetben)homorúegyenesdomborúGyümölcs: hosszúság a legnagyobb átmérőhöz viszonyítvanagyon rövidrövidközepesmegnyúltnagyon megnyúltGyümölcs: a héj alapszíne (érett állapotban)zöldsárgászöldsárgavörösGyümölcs: a szár hosszarövidközepeshosszúA szedésérettség időszakanagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiRibes silvestre Mert et Koch, Ribes niveum Lindl. (piros és fehér ribizli); Ribes sylvestreGyümölcsérés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiGyümölcsfürt: hossza, szárral együttnagyon rövidrövidközepeshosszúnagyon hosszúBogyó: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyBogyó: színfehérfehéres sárgarózsaszínvörösRibes uva crispa L. (egres)Növény: alakvisszás tojásdadgömbölydedrézsútos tojásdadGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: alakgömbölydedellipszoidkörte alakúGyümölcs: színsárgasárgászöldzöld, fehér csíkokkalzöldvörösGyümölcsérés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiRibes nigrum L. (feketeribizli)Növény: magasság és átmérő arányaalacsonyközepesmagasGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcsérés idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiRubus subgenus Eubatus Sect. Moriferi és Ursini (feketeszeder) és hibridjeiNövény: növekedési habitusfelállófelálló – félig felállófélig felállófélig felálló – kúszókúszóAlvó vessző: tüskéknincsvanGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyÉrés kezdetének idejenagyon koraikoraiközepeskéseinagyon késeiRubus idaeus L. (málna)Növény: fiatal hajtások számanagyon kevéskevésközepessoknagyon sokCsak azoknál a fajtáknál, amelyek nyáron az előző évi vesszőkön hozzák a legtöbb gyümölcsötAlvó vesszők: színszürkésbarnaszürkésbarna – barnabarnabarna – lilásbarnalilásbarnaGyümölcs: színsárgahalványpirosközép-pirossötétpirosnarancssárgabíborvörösfeketeGyümölcs: méretnagyon kicsikicsiközepesnagynagyon nagyGyümölcs: hosszúság és szélesség arányaa hossz és szélesség egyenlőhossza a szélességét meghaladjahossza a szélességét jelentősen meghaladjaFő termésnyáron az előző évi vesszőkönősszel az az évi vesszőkönÉrési idő az előző évi vesszőkönnagyon koraikoraiközepeskéseinagyon kései--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2002/29/EK irányelve (2002. március 19.) a 2001/32/EK irányelvnek a Közösségben meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett egyes védett övezetek tekintetében történő módosításáról

text:
Avis juridique important

|

32002L0029

Official Journal L 077 , 20/03/2002 P. 0026 - 0028

A BIZOTTSÁG 2002/29/EK IRÁNYELVE(2002. március 19.)a 2001/32/EK irányelvnek a Közösségben meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett egyes védett övezetek tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettela legutóbb a 2001/33/EK bizottsági irányelvvel1 módosított, a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe való behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre2 és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésének h) pontjára,tekintettel a Közösségben a meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett védett övezetek elismeréséről és a 92/76/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. május 8-i 2001/32/EK bizottsági irányelvre3 és különösen annak 2. cikkére,mivel:(1) A 2001/32/EK irányelv alapján Írországot, Olaszországot (Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza és Rimini tartomány; Lombardia; Trentino-Alto Adige: Bolzano autonóm tartomány; Veneto) és Ausztriát (Burgenland, Karintia, Alsó-Ausztria, Kelet-Tirol, Steiermark, Bécs) a 2002. március 31-én lejáró időszakra az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. tekintetében átmenetileg védett övezetekként" ismerték el.(2) A 2001/32/EK irányelv alapján az Egyesült Királyságot a 2002. március 31-én lejáró időszakra a Beet necrotic yellow vein vírus tekintetében átmenetileg védett övezetként ismerték el.(3) Az Ausztria, Írország és Olaszország által nyújtott információból kitűnik, hogy az ezekben az országokban az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. tekintetében átmenetileg biztosított védett övezeteket kivételesen egy további időszakra kell kiterjeszteni, hogy ezen országok illetékes hivatalos szervei kiegészíthessék az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. terjedésére vonatkozó információkat, és hogy befejezhessék az e károsító szervezetnek az érintett területekről való kiirtására irányuló erőfeszítéseiket.(4) Az Olaszország által nyújtott információkból kitűnik, hogy az apuliai védett övezetet többé nem kell állandó védett övezetként elismerni az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. tekintetében, de átmenetileg védett övezetként kell elismerni az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. tekintetében, hogy az illetékes hivatalos szervek kiegészíthessék az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. terjedésére vonatkozó információkat, és hogy befejezhessék az e károsító szervezetnek az érintett területekről való kiirtására irányuló erőfeszítéseiket.(5) Az Olaszország által nyújtott információból kitűnik, hogy a venetói tartomány egyes részeit többé nem kell védett övezetként elismerni az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. tekintetében, mert ez már általánosan elterjedtnek tűnik ezekben az övezetekben, miközben más övezetek védett övezetenkénti elismerését az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl et. al. tekintetében korlátozott időre kivételesen meg kell hosszabbítani.(6) Az Egyesült Királyság által a Beet necrotic yellow vein vírus jelenlétéről nyújtott információból kitűnik, hogy a Beet necrotic yellow vein vírus tekintetében többé nem helyénvaló fenntartani az Egyesült Királyság egész területére kiterjedő védett övezetet, hanem azt csak Észak-Írországra kell korlátozni.(7) A 2001/32/EK irányelv alapján Svédországot állandó védett övezetként ismerték el a Beet necrotic yellow vein vírus tekintetében. A Svédország által a Beet necrotic yellow vein vírus jelenlétéről nyújtott információból kitűnik, hogy Svédországot a Beet necrotic yellow vein vírus tekintetében a 2003. március 31-én lejáró időszakra átmenetileg védett övezetként el kell ismerni, hogy az illetékes hivatalos szervek kiegészíthessék a Beet necrotic yellow vein vírus elterjedésére vonatkozó információt, és hogy befejezhessék az e károsító szervezetnek az érintett területekről való kiirtására irányuló erőfeszítéseiket.(8) Módosítani kell azoknak a növényeknek a meghatározását, amelyek esetében a Citrus tristeza vírus tekintetében védett övezeteket ismertek el.(9) Az Egyesült Királyság által naprakész felmérések alapján nyújtott információból kitűnik, hogy a Dendroctonus micans Kugelan esetében az Egyesült Királyságban elismert övezetet módosítani kell.(10) A Franciaország által naprakész felmérések alapján nyújtott információból kitűnik, hogy a Matsucoccus feytaudi Duc. esetében a Franciaországban elismert övezetet módosítani kell.(11) Ezért a 2001/32/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.(12) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2001/32/EK irányelv a következőképpen módosul:1. az 1. cikk a következőképpen módosul:a) a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"A b) pont 2. alpont esetében Írország és Olaszország (Puglia, Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza és Rimini tartomány; Lombardia; Trentino-Alto Adige: Bolzano autonóm tartomány; Veneto: kivéve Rovigo tartományban Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arqu Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara községek, Padova tartományban Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi községek és Verona tartományban Pal, Roverchiara, Legnago (a községi területnek a Transpolesana nemzeti úttól északkeletre lévő része), Castagnaro, Ronco all"Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari községek) és Ausztria (Burgenland, Karintia, Alsó-Ausztria, Tirol (Lienz közigazgatási körzet), Steiermark, Bécs) esetében az említett övezetek 2003. március 31-ig érvényesek;"b) a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"A d) pont 1. alpontja esetében az említett svédországi övezet 2003. március 31-ig érvényes";2. A melléklet az ezen irányelv melléklete szerint módosul.2. cikkA tagállamok legkésőbb 2002. március 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2002. április 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. március 19-én.a Bizottság részérőlDavid BYRNEa Bizottság tagjaMELLÉKLET1. Az a) cím alatt a 4. pontban a jobboldali oszlop bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:"Görögország, Írország, Egyesült Királyság (Skócia, Észak-Írország, Jersey, Anglia: a következő megyék, körzetek és területi önkormányzatok: Barnsley, Bath és North East Somerset, Bedfordshire, Bournemouth, Bracknell Forest, Bradford, Bristol, Brighton és Hove, Buckinghamshire, Calderdale, Cambridgeshire, Cornwall, Cumbria, Darlington, Devon, Doncaster, Dorset, Durham, East Riding of Yorkshire, East Sussex, Essex, Gateshead, Greater London, Hampshire, Hartlepool, Hertfordshire, Kent, Kingston upon Hull, Kirklees, Leeds, Leicester City, Lincolnshire, Luton, Medway Council, Middlesbrough, Milton Keynes, Newbury, Newcastle upon Tyne, Norfolk, Northamptonshire, Northumberland, North Lincolnshire, North East Lincolnshire, North Tyneside, North West Somerset, Nottingham City, Nottinghamshire, Oxfordshire, Peterborough, Plymouth, Poole, Portsmouth, Reading, Redcar és Cleveland, Rotherham, Rutland, Sheffield, Slough, Somerset, Southend, Southampton, South Tyneside, Stockton-on-Tees, Suffolk, Sunderland, Surrey, Swindon, Thurrock, Torbay, Wakefield, West Sussex, Windsor és Maidenhead, Wokingham, York, Man-sziget, Wight-sziget, Scilly-szigetek és a megyék, körzetek és területi önkormányzatok következő részei; Derby City: a területi önkormányzat azon része, amely az A52(T) út északi határától északra fekszik a területi önkormányzatnak azzal a részével együtt, amely az A6(T) út északi határától északra fekszik; Derbyshire: a területi önkormányzat azon része, amely az A52(T) út északi határától északra fekszik a területi önkormányzatnak azzal a részével együtt, amely az A6(T) út északi határától északra fekszik; Gloucestershire: a megyének az a része, amely a Fosse Way Roman út keleti határától keletre fekszik; Leicestershire: a megyének az a része, amely a Fosse Way Roman út keleti határától keletre fekszik, a megyének azzal a részével együtt, amely a B4114 út keleti határától keletre fekszik és a megyének az a része, amely az M1 autópálya keleti határától keletre fekszik; North Yorkshire: az egész megye, kivéve a megyének azt a részét, amely a Craven körzetből áll; South Gloucestershire: a területi önkormányzat azon része, amely az M4 autópálya déli határától délre fekszik; Staffordshire: a megyének az a része, amely az A52(T) út keleti határától keletre fekszik és a megyének az a része, amely az A523 út keleti határától keletre fekszik; Warwickshire: a megyének az a része, amely a Fosse Way Roman út keleti határától keletre fekszik; Wiltshire: a megyének az a része, amely az M4 autópálya déli határától délre fekszik és a megyének az a része, amely a Fosse Way Roman út keleti határától keletre fekszik)";2. Az a) cím alatt a 14. pontot el kell hagyni.3. A b) cím alatt a 2. pontban a jobboldali oszlop bejegyzése helyébe a következő lép:Spanyolország, Franciaország (Korzika), Írország, Olaszország (Abruzzi; Apulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza és Rimini tartomány; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Sardinia; Szicília; Toszkána; Trentino-Alto Adige: Bolzano és Trento autonóm tartomány; Umbria; Valle d'Aosta; Veneto: kivéve Rovigo tartományban Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arqu Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia; Pincara, Stienta, Gaiba, Salara községek és Padova tartományban Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi községek és Verona tartományban Pal, Roverchiara, Legnago (a községi területnek a Transpolesana nemzeti úttól északkeletre lévő része), Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari községek), Ausztria (Burgenland, Karintia, Alsó-Ausztria, Tirol (Lienz közigazgatási körzet), Steierország, Bécs), Potugália, Finnország, Egyesült Királyság (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek)";4. A d) cím alatt az 1. pontban a jobboldali oszlopban az "Egyesült Királyság" helyébe "Egyesült Királyság (Észak-Írország)" lép.5. A d) cím alatt a 3. pontban a baloldali oszlopban az "amely káros a Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., és azok hibridjeinek gyümölcsére, a levelekkel és kocsányokkal együtt" kifejezést el kell hagyni.1 HL L 127., 2001.5.9., 42. o.2 HL L 169., 2000.7.10., 1. o.3 HL L 127., 2001.5.9., 38. o.