title: A Tanács 93/85/EGK irányelve (1993. október 4.) a burgonya gyűrűs rothadása elleni védekezésről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0085

Hivatalos Lap L 259 , 18/10/1993 o. 0001 - 0025 finn különkiadás fejezet 3 kötet 53 o. 0036  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 53 o. 0036

		A Tanács 93/85/EGK irányelve(1993. október 4.)a burgonya gyűrűs rothadása elleni védekezésrőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság javaslatára [3],mivel a burgonyatermesztés fontos helyet foglal el a Közösség mezőgazdaságában; mivel a burgonyatermést folyamatosan veszélyeztetik a károsító szervezetek;mivel a burgonyatermesztésnek e károsítók elleni védekezéssel nemcsak a termelési kapacitást lehet fenntartani, hanem növelhető a mezőgazdasági termelékenység is;mivel a károsító szervezeteknek egy tagállam területére történő behurcolása elleni védekezési intézkedések csak korlátozottan hatásosak, amennyiben ezek ellen a károsítók ellen nem védekeznek egyidejűleg és módszeresen a Közösség egész területén és nem akadályozzák meg elterjedésüket;mivel a burgonyában kárt okozó egyik károsító a Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al., a burgonya gyűrűs rothadás betegségének kórokozója; mivel ez a betegség előfordult a Közösség egyes területein és néhány fertőzési forrás még mindig létezik;mivel a burgonyatermesztés jelentős kockázattal jár a Közösségben, ha nem születnek hatékony intézkedések a betegség lokalizálására és elterjedésének meghatározására, előfordulása és elterjedése megakadályozására, és ha a betegség előfordul, elterjedése megakadályozására és – felszámolás céljával – az ellene való védekezésre;mivel ennek biztosítására bizonyos intézkedéseket kell tenni a Közösségen belül; mivel a növények vagy növényi eredetű termékek károsító szervezeteinek a tagállamokba történő behurcolása elleni védekezési intézkedésekről szóló, 1976. december 21-i 77/93/EGK tanácsi irányelvben [4] meghatározottakon túlmenően a tagállamoknak szükség esetén képesnek kell lenniük további vagy szigorúbb intézkedések meghozatalára, feltéve hogy ez nem hátráltatja a burgonya Közösségen belüli szállítását; mivel ezekről az intézkedésekről tájékoztatni kell a többi tagállamot és a Bizottságot;mivel a burgonya gyűrűs rothadása elleni védekezéséről szóló, 1980. június 24-i 80/665/EGK tanácsi irányelv [5] meghatározza a tagállamok számára a burgonya gyűrűs rothadása elleni minimális intézkedéseket;mivel azóta jelentős mértékben nőttek a burgonya gyűrűs rothadásával kapcsolatos ismeretek, és fejlődés történt a burgonya gyűrűs rothadás kórokozójának felismerésében;mivel a közösségi növény-egészségügyi rendszernek a Közösségre mint belső határok nélküli területre való alkalmazása szükségessé tette a 80/665/EGK irányelv néhány rendelkezésének átvizsgálását és felülvizsgálatát;mivel ezen átvizsgálás eredményeként a 80/665/EGK irányelv rendelkezései nem bizonyultak elégségesnek és további intézkedések meghatározása szükséges;mivel ebben a helyzetben a 80/665/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni és a szükséges intézkedéseket el kell fogadni;mivel az intézkedéseknek figyelembe kell venniük elsősorban azt, hogy a betegség látens és észrevétlen maradhat mind a fejlődő növényekben, mind pedig a raktározott burgonyagumókban, és így csak a fertőzéstől mentes vetőburgonya előállításával és felhasználásával lehet ellene hatékonyan védekezni, és másodsorban azt, hogy a lokalizáláshoz rendszeres hivatalos felmérések szükségesek; mivel nem a kórokozónak a fejlődésben lévő növényben való elterjedése a legfontosabb tényező, hanem az, hogy a kórokozó árvakelésű burgonyanövényben áttelel, és ezek az egyik évszakról a másikra átvitt fertőzés legjelentősebb forrásai; mivel a kórokozó leginkább úgy terjed el, hogy a burgonya fertőzött burgonyával vagy olyan palántázó-, betakarító- és kezelőeszközökkel vagy szállító- és tárolókonténerekkel érintkezik, amelyek korábban fertőzött burgonyával érintkeztek, és így megfertőződtek; mivel ezek a fertőzött tárgyak a fertőződést követően egy ideig még fertőzőek maradhatnak; mivel a kórokozó elterjedése csökkenthető vagy megelőzhető ezeknek a tárgyaknak a fertőtlenítésével; mivel a vetőburgonya bármilyen ilyen fertőzése a kórokozó elterjedésének súlyos veszélyével fenyeget;mivel ezen általános intézkedések részletes meghatározása, valamint a tagállamok által hozott, a kórokozónak a területükre történő behurcolását megelőző, további vagy szigorúbb intézkedések meghatározása céljából kívánatos a szoros együttműködés a Bizottsággal a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "a bizottság") keretein belül,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv a tagállamokban a burgonya gyűrűs rothadását okozó Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. (a továbbiakban: "a károsító") ellen meghozandó intézkedésekre vonatkozik, azzal a céllal, hogy:a) a károsítót lokalizálni lehessen, és meg lehessen határozni elterjedését;b) meg lehessen előzni előfordulását és terjedését; és hogyc) felfedezése esetén elterjedését meg lehessen előzni és a felszámolás céljával ellene védekezni lehessen.2. cikk(1) A tagállamok területükről származó burgonyagumókon, és szükség esetén a burgonyanövényeken (Solanum tuberosum L.) a károsítóra vonatkozó rendszeres hivatalos felméréseket végeznek, hogy megerősítsék annak hiányát.Ezekhez a felmérésekhez burgonyagumók esetében, lehetőleg raktári tételből származó vetőburgonyából és más burgonyából kell mintát venni, és hatósági vagy hatóságilag felügyelt laboratóriumban, az I. mellékletben meghatározott, a kárósítóra vonatkozó észlelő és diagnosztizáló módszer alapján kell megvizsgálni. Továbbá, amennyiben szükséges, további hatósági vagy hatóságilag felügyelt szemrevételezés végezhető más minták gumóinak felvágásával.Növények esetén ezeket a felméréseket megfelelő módszerek szerint végzik, és a mintákat megfelelő hatósági vagy hatóságilag felügyelt vizsgálatoknak vetik alá.A minták számát, származását, rétegzettségét és begyűjtésének idejét a 77/93/EGK irányelv értelmében illetékes hivatalos szervek határozzák meg megalapozott tudományos és statisztikai elvek, illetve a károsító biológiája alapján, figyelembe véve az érintett tagállam burgonyatermesztési rendszereit. Ezek részleteit évente eljuttatják a többi tagállamhoz és a Bizottsághoz, hogy a tagállamok között biztosítsák a károsító hiányának megerősítésére vonatkozó összehasonlítható biztosítékszinteket.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos felmérések eredményeit évente legalább egyszer közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal. A jelentésben szereplő adatok bizalmasak. Az adatok a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően nyújthatók be a Bizottsághoz.(3) Az alábbi rendelkezéseket a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghozni:- a fenti (1) bekezdésben meghatározott azon felmérések részletei, amelyeket a megalapozott tudományos és statisztikai elvek alapján kell elvégezni,- a fenti (2) bekezdés szerinti jelentés részletei.(4) Az alábbi rendelkezéseket a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően valósítják meg:- a fenti (1) bekezdés harmadik albekezdése szerinti felmérések és vizsgálatok megfelelő módszere.3. cikkA tagállamok biztosítják, hogy a károsító feltételezett előfordulását vagy bizonyított jelenlétét a burgonyanövényen és gumókon, vagy a területükön betakarított, tárolt vagy forgalomba hozott gumókon a saját illetékes hivatalos szerveiknek jelentik.4. cikk(1) A feltételezett előfordulás esetén annak a tagállamnak az illetékes hivatalos szervei, amelyben ezen eseteket jelentették, biztosítják a hatósági vagy hatóságilag felügyelt laboratóriumi vizsgálatok elvégzését az I. melléklet szerinti módszer alapján, illetve a II. melléklet 1. pontja szerinti feltételeknek megfelelően a feltételezett előfordulás megerősítése vagy cáfolása céljából. Az előbbi esetre a II. melléklet 2. pontjában meghatározott követelmények vonatkoznak.(2) Az (1) bekezdés szerinti feltételezett előfordulás megerősítéséig vagy megcáfolásáig azokban a feltételezett előfordulási esetekben, amikor:i. a betegség feltételezett látható tünetei voltak láthatók; vagyii. az I. mellékletben meghatározott immunofluoreszcens teszt vagy egyéb megfelelő vizsgálat eredménye pozitív;a tagállamok illetékes hivatalos szervei:a) megtiltják az összes olyan tételnek vagy szállítmánynak a mozgását, amelyekből a mintákat vették, kivéve ha ezeket ellenőrzésük alatt tartották, és feltéve hogy megállapítást nyert, hogy a károsító elterjedésének nincsen azonosítható kockázata;b) lépéseket tesznek a feltételezhető előfordulás forrásának felkutatására;c) a becsült kockázati szintet alapul véve további megfelelő óvintézkedéseket tesznek, hogy megakadályozzák a károsító elterjedését. Ezek az intézkedések kiterjedhetnek az összes gumó vagy növény szállításának ellenőrzésére a feltételezett előfordulással kapcsolatos helyiségekben vagy azokon kívül.(3) Az alábbi rendelkezések a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében meghatározott eljárással összhangban fogadhatók el:- a fenti (2) bekezdés c) pontjában hivatkozott intézkedések.(4) Az alábbi rendelkezések a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében meghatározott eljárással összhangban fogadhatók el:- a fenti (2) bekezdés ii. pontjában megállapított egyéb megfelelő vizsgálatok.5. cikk(1) Amennyiben az I. melléklet szerinti eljárást alkalmazó hatósági vagy hatóságilag felügyelt laboratóriumi vizsgálat megerősíti a gumók vagy a növények vagy a növényi részek mintájában a károsító jelenlétét, a tagállam illetékes hivatalos szervei, a megalapozott tudományos elvekre, a károsító biológiájára és a tagállam termelési, marketing- és feldolgozási rendszereire tekintettel:a) fertőzöttnek nyilvánítják azokat a gumókat vagy növényeket, szállítmányokat és/vagy tételt, és gépeket, járműveket, edényeket, raktárakat vagy azok egységeit, illetve minden tárgyat, a csomagolóanyagokat is ideértve, amelyekből a mintát vették és amennyiben szükséges, azokat a termőhelye(ke)t és a táblá(ka)t, ahonnan a gumókat vagy növényeket betakarították;b) a III. melléklet 1. pontja rendelkezéseinek figyelembevételével megállapítják a fertőzés valószínűsíthető mértékét, amely a betakarítás előtti vagy utáni érintkezés miatt vagy amiatt jött létre, hogy termelési kapcsolat áll fenn a meghatározott fertőzéssel;c) a III. melléklet 2. pontjának rendelkezéseit figyelembe véve az a) pontban meghatározott fertőzés b) pont szerinti valószínűsíthető mértéke, és a károsító lehetséges elterjedése alapján egy övezetet jelölnek ki.(2) A tagállamok a III. melléklet 3. pontjának rendelkezéseivel összhangban haladéktalanul értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot bármilyen, az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott fertőzésről és az (1) bekezdés c) pontja szerinti övezet kijelölésének részleteiről.Ezen értesítés részletei bizalmasak. Az értesítések a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében meghatározott eljárással összhangban nyújthatók be a bizottsághoz.(3) A (2) bekezdés szerinti értesítés és az abban szereplő adatok eredményeként, az értesítésben szereplő többi tagállam szükség esetén az (1) bekezdés a), b) és c) pontjával összhangban megállapítja a fertőzést, meghatározza a valószínűsíthető fertőzés mértékét és egy övezetet jelöl ki.6. cikkA tagállamok előírják, hogy amennyiben a gumókat vagy növényeket az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánították, a 4. cikk (1) bekezdése szerinti vizsgálatot kell végezni azokon a burgonyakészleteken, amelyek klonális rokonságban vannak a fertőzésben érintettekkel. A vizsgálatot annyi ilyen gumón és növényen végzik el, amennyi szükséges a fertőzés valószínűsíthető elsődleges forrásának és a fertőzés valószínűsíthető mértékének meghatározásához, lehetőleg a kockázat mértéke által meghatározott sorrendben.A vizsgálatok eredményeként az 5. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjának megfelelő módon a fertőzés további meghatározására, a valószínűsíthető fertőzés mértékének megállapítására és övezetkijelölésre kerül sor.7. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánított gumók vagy növények nem ültethetők el, valamint az illetékes hivatalos szerveik ellenőrzésével:- megsemmisítésre kerülnek, vagy- a IV. melléklet 1. pontjának rendelkezéseivel összhangban levő, hatóságilag felügyelt intézkedéssel/intézkedésekkel valamilyen más módon ártalmatlanításra kerülnek, feltéve hogy megállapítást nyer, hogy a károsító elterjedésének nincs azonosítható kockázata.(2) A tagállamok előírják, hogy az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján valószínűsíthetően fertőzöttnek nyilvánított gumók vagy növények nem ültethetők el, és – a klonális rokonságban lévő készleteken elvégzendő 6. cikk szerinti vizsgálat eredményének sérelme nélkül – az illetékes hivatalos szerveik ellenőrzésével a IV. melléklet 2. pontjában meghatározott felhasználásra vagy ártalmatlanításra kerülnek olyan módon, hogy megállapítható, hogy a károsító elterjedésének nincs azonosítható kockázata.(3) A tagállamok előírják, hogy az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek vagy b) pontja alapján valószínűsíthetően fertőzöttnek nyilvánított bármilyen gép, jármű, edény, tároló vagy azok egységei, illetve bármilyen más tárgy, beleértve a csomagolóanyagot is, megsemmisítésre vagy tisztításra és fertőtlenítésre kerülnek az IV. melléklet 3. pontjában meghatározott megfelelő módszerekkel. A fertőtlenítést követően ezek a tárgyak nem minősülnek fertőzöttnek.(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés szerint végrehajtott intézkedések sérelme nélkül a tagállamok előírják, hogy az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint kijelölt övezetben a IV. melléklet 4. pontja szerinti intézkedéssorozatot kell végrehajtani.8. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy a vetőburgonyának meg kell felelnie a 77/93/EGK irányelv követelményeinek, és közvetlenül egy olyan, hatóságilag jóváhagyott programban megszerzett anyagból kell származnia, amelyet az I. melléklet által előírt hatósági vagy hatóságilag felügyelt vizsgálatban a károsítótól mentesnek találtak.A fenti vizsgálatot:- amennyiben a fertőzés érinti a vetőburgonya termelését, a kezdeti klónszelekció növényein,- más esetekben pedig vagy a kezdeti klónszelekció növényein, vagy a vetőburgonya reprezentatív mintáin, vagy a korábbi szaporításokonkell elvégezni.(2) Az alábbi rendelkezéseket a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni:- e cikk (1) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdése végrehajtásának részletes szabályai,- e cikk (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdése szerinti reprezentatív mintákra vonatkozó szabályok.9. cikkA tagállamok megtiltják a károsító tartását és kezelését.10. cikkA 77/93/EGK irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok eltéréseket engedélyezhetnek ezen irányelv 6., 7. és 9. cikkében meghatározott intézkedésektől kísérleti vagy tudományos célú és fajtaszelekciós tevékenység céljából, feltéve hogy ezek az eltérések nem sértik a károsító ellenőrzését és nem fenyegetnek a károsító elterjedésével.11. cikkA tagállamok, ha szükséges, a károsító elleni védekezés kapcsán vagy elterjedésének megakadályozására további, illetve szigorúbb intézkedéseket fogadhatnak el, amennyiben azok összhangban vannak a 77/93/EGK irányelv rendelkezéseivel.Az első albekezdésben említett további rendelkezések kiterjedhetnek annak előírására, hogy csak olyan vetőburgonya ültethető, amely hivatalos tanúsítvánnyal rendelkezik, vagy amelyet hivatalosan megvizsgáltak a tekintetben, hogy megfelelnek az előírt növény-egészségügyi követelményeknek. Ez utóbbi különösen arra az esetre vonatkozhat, mikor a termelők a saját birtokukon jogosultak a saját termésből származó vetőburgonya használatára, illetve egyéb olyan esetekre, amikor saját termelésű vetőburgonyát ültetnek.Ezen intézkedések részleteiről tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.12. cikkEzen irányelv mellékleteinek módosításai a tudományos vagy technikai ismeretek fejlődésére való tekintettel a 77/93/EGK irányelv 16a. cikkében meghatározott eljárással összhangban fogadhatók el.13. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1993. november 15-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 1993. november 16-tól alkalmazzák.(2) A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.14. cikkA 80/665/EGK irányelv 1993. november 16-tól kezdődően hatályát veszti.15. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. október 4-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Claes[1] HL C 93., 1993.4.2., 12. o.[2] HL C 176., 1993.6.28., 210. o.[3] HL C 161., 1993.6.14., 18. o.[4] HL L 26., 1977.1.31., 20. o. A legutóbb a 92/103/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 363., 1992.12.11., 1. o.) módosított irányelv.[5] HL L 180., 1980.7.14., 30. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA GYŰRŰS ROTHADÁS BAKTÉRIUM, A CLAVIBACTER MICHIGANENSIS (Smith) Davis et al. ssp. SEPEDONICUS (Spieckermann et Kotthof) Davis et al. KIMUTATÁSÁNAK ÉS A DIAGNÓZIS KÉSZÍTÉSÉNEK MÓDSZERE BURGONYAGUMÓKBAN1. A burgonyagumó csúcsainak eltávolítása1.1. Mosson meg 200 gumót folyó csapvíz alatt, és egy szokásos módon fertőtlenített szikével vagy burgonyahámozóval távolítsa el a gumók csúcsai körül található epidermiszt; a fertőtlenítés történhet úgy, hogy a hámozót 70 %-os etanolba mártja, majd lángba tartja.1.2. A gumó csúcsairól egy késsel vagy burgonyahámozóval óvatosan válasszon le kúpos szövetdarabokat. A felesleges, edénynyalábrendszer nélküli szövetet minimalizálja. A gumók sarkait eltávolításuk után 24 órán belül fel kell dolgozni (lásd a 3. pontot) vagy –20 °C-on kell tartósítani két hétnél nem hosszabb időre.2. A gyűrűs rothadás tüneteinek szemrevételezéseA csúcsok eltávolítása után keresztirányban vágja fel mindegyik gumót, és vizsgálja meg, hogy felfedezhetők-e a gyűrűs rothadás tünetei.Szorítsa össze a gumókat és figyelje meg, hogy a macerált szövetek kipréselődnek-e az edénynyalábszövetből.A legkorábbi tünet az, amikor a szövet enyhén üvegesedik vagy áttetszővé válik anélkül, hogy az edénynyalábrendszer körül meglágyulna, különösen a csúcsok közelében. A csúcsnál lévő edénynyalábgyűrű színe a normálisnál kissé sötétebb lehet. Az első azonnal felismerhető tünet az edénynyalábgyűrű sárgás elszíneződése és az, ha a gumó enyhe összeszorításával az edényekből sajtszerű anyag válik ki. Ez a váladék milliónyi károsítót tartalmaz. Ebben a szakaszban az edénynyalábszövet már barnássá válhat. Először ezek a tünetek csak a gyűrű egy részére korlátozódhatnak, nem feltétlenül a csúcs közelében, aztán fokozatosan elterjednek az egész gyűrűre. Ahogy a fertőzés terjeszkedik, elpusztítja az edénynyalábszövetet; a külső kéreg elkülönülhet a belső kéregtől. A fertőzés előrehaladott fázisaiban repedések jelennek meg a gumón, amelyek gyakran vörösesbarnák a széleken. A tüneteket másodlagos gomba- vagy baktériumfertőzés fedheti el, és az előrehaladott gyűrűs rothadás tüneteit nehéz, hacsak nem lehetetlen megkülönböztetni a többi gumórothadástól.3. Minták előkészítése a Gram-féle festési eljáráshoz, az immunofluoreszcens festési eljáráshoz (IF) és a padlizsánvizsgálathoz3.1. Homogenizálja a gumók csúcsait, a teljes maceráció eléréséig, olyan oldószerben, amelyről ismeretes, hogy 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten nem mérgező a Corynebacterium sepedonicum-ra (például 0,05 M foszfát pufferelt só oldat (PBS) pH 7,0); javasolt egy nem mérgező diszpergálószer hozzáadása és szükség lehet egy nem mérgező habzásgátló szerre (1. és 2. függelék). Kerülje a túlzott macerációt.3.2. Az alábbi módszerek egyike segítségével vonja ki a károsítókat a homogén anyagból [1]:A. a) Centrifugálja az anyagot legfeljebb 180 g-vel 10 percig.b) A felül úszó anyagot centrifugálja legalább 4000 g-vel 10 percig. Szűrje le és öntse ki az uszadékot.B. a) A macerált anyagot hagyja állni 30 percig, hogy a szövettörmelék leülepedjen. Az üledék felkavarása nélkül szűrje le a felül úszó anyagot.b) Vákuumos vízszivattyú segítségével szűrje át a felül úszó anyagot zsugorított üvegszűrőn (No 2 = 40–100 μm) tartott szűrőpapírral (Whatman 1). Gyűjtse össze a szűrletet egy centrifugacsőbe. Mossa ki a szűrőt steril PBS-szel úgy, hogy a szűrlet maximum 35 ml térfogatú legyen.c) Centrifugálja a szűrletet legalább 4000 g-vel 20 percig.3.3. Szuszpendálja a pelletet 0,01 M steril foszfátpufferben (pH 7,2) (2. függelék), hogy összesen 1 ml folyadékot kapjon. Ossza két egyenlő részre, és az egyik részt tegye el referenciacélokra úgy, hogy lefagyasztja –20 °C hőmérsékletre [2] vagy liofilizálja. A másik részt felezze meg, az egyik részt használja az IF vizsgálathoz és a Gram-féle festési eljáráshoz, a másikat a padlizsánvizsgálathoz.3.4. A fertőzés elkerüléséhez elengedhetetlen, hogy az összes pozitív C. sepedonicum-kontrollt és mintát külön kezelje. Ez vonatkozik az IF tárgylemezekre és a padlizsánvizsgálatokra is.4. Gram-féle festési eljárás4.1. Készítse el a Gram-féle festett mintát az összes pelletoldathoz (5.2.1.) és minden olyan felvágott gumóhoz (2.), amelyen üvegesedés, rothadás vagy egyéb valószínűsíthető tünetek mutatkoznak. A mintákat a megbetegedett szövetek széléről kell venni.4.2. Készítsen Gram-féle festett mintát az ismert C. sepedonicum-tenyészetekhez, és amennyiben lehetséges, a természetesen fertőződött szövethez (5.1.).4.3. Állapítsa meg, melyik minta tartalmaz jellegzetes Gram-pozitív corynebacterium sejteket. A C. sepedonicum sejtek rendszerint 0,8–1,2 μm hosszúak és 0,4–0,60 μm szélesek.A megfelelő festési eljárás leírása a 3. függelékben található.A természetes fertőzésekből vagy frissen izolált tenyészetekből készített preparátumokban gyakran a koccoid pálcikák túlsúlya figyelhető meg, amelyek rendszerint valamelyest kisebbek, mint a többi táptalajos tenyészetekből származó sejtek. A legtöbb táptalajon a C. sepedonicum sejtek többalakú corynebacterium pálcikák, amelyek különböző Gram-reakciót mutathatnak. A sejtek külön, az elhajló részre jellemző "könyökkel" párban, illetve esetenként csoportokban fordulnak elő, amelyeket gyakran rácsnak vagy kínai betűnek neveznek.5. Minta az IF vizsgálatra5.1. Adjon antiszérumot egy ismert C. sepedonicum törzshöz – ATCC 33113 (NCPPB 2137) vagy NCPPB 2140. Ennek az IF keverési aránya több mint 1:600. A teszttárgylemezre helyezzen egy PBS kontrollt is, hogy meg lehessen állapítani, hogy a konjugált nyúl antiszérum páros (FITC) konjugátum nem specifikusan keveredik-e a baktériumsejtekkel. Homológ antigén kontrollként a Corynebacterium sepedonicum-ot (ATCC 33113 (NCPPB 2137), NCPPB 2140) kell használni egy külön tárgylemezen. A természetesen fertőződött (liofilizálással vagy –20 °C-ra történt fagyasztással tartósított) szövetet, amikor lehetséges, hasonló kontrollként kell használni ugyanazon a tárgylemezen (2. ábra).5.2. Eljárás5.2.1. Készítsen az utolsó pelletből desztillált vízben három sorozat tízszeres oldatot (101, 102, 103) (1. ábra).5.2.2. Az egyes pelletoldatokból vagy a C. sepedonicum szuszpenzióból megközelítőleg 106 sejt/ml mennyiséget csöppentsen pipettával az 1. ábrán látható többpontos tárgylemezre, vagyis annyi mért, normál térfogatú folyadékot, amely elegendő az egyes ablakok lefedéséhez (megközelítőleg 25 μl).+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++5.2.4. Fedje le megfelelően az ablakokat az ajánlott hígítású C. sepedonicum antiszérummal, 0,01 M PBS pH 7,2 (2. függelék), az 1. ábra szerint. (Az FITC kontrollhoz használjon PBS-t.) A használható antiszérum-hígítás megközelítőleg a fele az IF koncentrációnak. Amennyiben más antiszérum-koncentrációkat is használni fog, különálló tárgylemezeket kell készíteni minden használandó koncentrációhoz.5.2.5. Inkubáljon nedves kamrában szobahőmérsékleten 30 percig.5.2.6. Alaposan öblítsen 7,2 pH értékű 0,01 M PBS-oldattal. Öt percen keresztül háromszori cserével mosson 7,2 pH értékű 0,01 M PBS-oldattal.5.2.7. Óvatosan távolítsa el a felesleges nedvességet.5.2.8. Fedje le az egyes ablakokat a hígítási fok meghatározására használttal azonos hígítású FITC-vel és sötét, nedves kamrában szobahőmérsékleten 30 percig inkubáljon.5.2.9. Öblítsen és mosson ugyanúgy, mint az előbb.5.2.10. Adjon az egyes ablakokra 5–10 μl 0,1 M 7,6 pH értékű foszfát pufferelt glicerint (vagy hasonló, legalább 7,6 pH értékű ragasztót) és fedje le takaró üveglappal (2. függelék).5.2.11. Egy epifluoreszcens fényforrással rendelkező és az FITC-vel való használathoz alkalmas szűrőkkel felszerelt mikroszkóppal vizsgálja meg a tárgylemezt. A 400–1000-szeres nagyítás megfelelő. Pásztázzon végig az ablakok fölött két átmérő mentén derékszögben és az ablak kerülete mentén.Vizsgálja meg a fluoreszkáló sejteket a pozitív kontrollban és határozza meg a koncentrációt. Vizsgálja meg a fluoreszkáló sejteket az FITC/PBS kontrollablakban, és amennyiben nem láthatók, lépjen tovább az ablakokra. Legalább 10 mikroszkóp látómezőnyi területen határozza meg az alaktanilag jellemző fluoreszkáló sejtek mezőnkénti középértékét és számítsa ki a hígítatlan pellet ml-enkénti számát. (4. függelék).Az immunofluoreszcencia vizsgálat számos problémával jár.- A burgonyapelletekben nagy valószínűséggel előfordul a fluoreszkáló sejtek háttér-populációja, amely atipikus alaktani jellemzőkkel rendelkezik, és keresztreakcióba lép olyan szaprofita baktériumokkal, amelyek mérete és alakja hasonló a Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus-éra. Csak a méretében és alaktanilag tipikus fluoreszkáló sejtekkel foglalkozzon.A keresztreakciók lehetősége miatt a pozitív immunofluoreszcens tesztet mutató mintákat más antiszérummal is meg kell vizsgálni.- Ennél a módszernél a kimutatás technikai korlátja a 103–104 sejt/ml hígítatlan pellet érték körül van. Azok a minták, amelyek az IF tipikus sejtekből a kimutatási határ körüli mennyiséget tartalmaznak a C. m. spp. sepedonicum tekintetében rendszerint negatív eredményt mutatnak, de elvégezhető rajtuk a padlizsánvizsgálat.Az immunofluoreszcens teszt eredménye abban az esetben negatív, ha nem fordulnak elő alaktanilag tipikus fluoreszkáló sejtek. A minták ekkor Clavibacter michiganensis spp. sepedonicus-szal "nem fertőzött"-nek minősülnek.A padlizsánvizsgálatra nincsen szükség.Az immunofluoreszcens teszt eredménye abban az esetben pozitív, ha bármelyik mintán alaktanilag tipikus fluoreszkáló sejtek találhatók.Azok a minták, ahol mindkét antiszérummal pozitív lett az immunofluoreszcens teszt eredménye, a Clavibacter michiganensis spp. sepedonicus-szal "valószínűsíthetően fertőzött"-nek minősülnek.A padlizsánvizsgálat elvégzésére minden valószínűsíthetően fertőzöttnek minősülő minta esetében szükség van.6. PadlizsánvizsgálatA tenyészet adatait lásd az 5. függelékben.6.1. Ossza szét a 3.3. pont szerinti pelletet legalább 25 darab 3 leveles stádiumban levő (5. függelék) padlizsánnövény között, az alábbi (6.2., 6.3. vagy 6.4.) módszerek valamelyikének felhasználásával:6.2. Hasításos beoltás I.6.2.1. Támassza fel a cserepeket vízszintesen (kemény polisztirol tömb, amelynek valamelyik felületéből kivágtak egy 5 cm mély × 10 cm széles × 15 cm hosszú darabot (3. ábra) megfelelő egy 10 cm-es cseréphez). A polisztirol tömb és minden egyes vizsgált minta töve közé egy-egy steril alufólia csíkot kell helyezni. A növény rögzítéséhez egy, a polisztirol tömb köré csavart gumipánt használható.6.2.2. A sziklevelek és az első levél között szikével készítsen egy hosszanti vagy kissé átlós 0,5–1,0 cm hosszú bevágást, amely megközelítőleg olyan mély, mint a szár átmérőjének háromnegyede.6.2.3. A szike pengéjének hegyével tartsa szétnyitva a vágást és egy, a pelletbe mártott szemkihúzó ecsettel vagy vékony festőecsettel kenje bele az oltóanyagot. A maradék pelletet ossza el a padlizsánok között.6.2.4. Egy 2 ml-es fecskendő segítségével a vágást zárja le steril vazelinnel.+++++ TIFF +++++6.3. Hasításos beoltás II.6.3.1. A növényt két ujj közé fogva pipettával cseppentsen egy csepp (megközelítőleg 5–10 μl) szuszpendált pelletet a sziklevelek és az első levél közé.6.3.2. Egy steril szikét használva a pelletcsepptől kezdve készítsen egy 1,0 cm hosszú átlós vágást (megközelítőleg 5 °-os szögben), amely olyan mély, mint a szár vastagságának kétharmada.6.3.3. Egy fecskendő segítségével zárja le a vágást steril vazelinnel.6.4. Fecskendős beoltás6.4.1. A beoltást megelőzően egy napig ne öntözze a padlizsánt, hogy csökkentse a turgornyomást.6.4.2. Egy (23 G-nél nem kisebb) injekciós tűvel ellátott fecskendő segítségével oltsa be a padlizsánt közvetlenül a sziklevelek felett. Ossza szét a pelletet a padlizsánok között.6.5. Oltson be 25 növényt egy ismert C. sepedonicum-tenyészettel, és amennyiben lehetséges, a természetesen fertőződött gumók szövetét (5.1.) is ugyanazzal az oltási módszerrel (6.2., 6.3. vagy 6.4.).6.6. Oltson be 25 növényt 0,05 M steril PBS-szel ugyanazzal az oltási módszerrel (6.2., 6.3. vagy 6.4.).6.7. 40 napon keresztül megfelelő körülmények között inkubálja a növényeket (5. függelék). Nyolc nap múlva ellenőrizze rendszeresen a tüneteket. Számolja meg azokat a növényeket, amelyeken jelentkeznek a tünetek. A C. sepedonicum a levelek hervadását okozza a padlizsánon, amely a szélek, illetve az érközi rész lágyulásával kezdődik. A hervadt szöveten kezdetben sötétzöld vagy márványos foltok találhatók, de ez nekrotizálódás előtt halványul. Az érközi hervadás gyakran zsíros, vízáztatta megjelenésű. A nekrotikus szövet szélei gyakran világossárgák. A növények nem feltétlenül pusztulnak el; minél hosszabb idő alatt fejlődnek ki a tünetek, annál nagyobb a túlélési esély. A növények kiheverhetik a fertőzést. A sérülékeny fiatal padlizsán érzékenyebb a C. sepedonicum alacsony populációjára, mint az idősebb, ezért van szükség arra, hogy a 3 leveles fázisban levő vagy közvetlenül az előtt álló növényeket használjunk.A hervadást a gumó pelletben jelen lévő más baktériumok vagy gombák is kiválthatják. Ezek az Erwinia carotovora, subsp. carotovora és E. carotovora subsp. atroseptica, Phoma exigua var. foveata, valamint a szaprofita baktériumok nagy populációi. A hervadás tünetei megkülönböztethetők a C. sepedonicum által okozott hervadástól, mivel egész levelek vagy az egész növény hervad el gyorsan.6.8. Végezze el a Gram-féle festési módszert (4.) minden tüneteket mutató padlizsánon a növényről származó hervadt levélszövetek és szárszövetek felhasználásával és izolálja megfelelő táptalajon (7.). 70 %-os etanollal letörölve fertőtlenítse a padlizsán leveleinek és szárainak felületét.6.9. Bizonyos körülmények között, különösen ha a növekedési feltételek nem optimálisak, lehetséges, hogy a C. sepedonicum látens fertőzésként él a padlizsánban, még a 40 napos inkubálást követően is. Az ilyen fertőzések az inkubált növényekben a fejlődés leállását és az életerő hiányát okozhatják. Amennyiben az IF vizsgálat pozitívnak minősül, esetleg további vizsgálatokra lehet szükség. Ezért az összes padlizsán tesztnövény növekedési mértékét össze kell hasonlítani a 0,05 M steril PBS-szel beoltott kontrollal és figyelemmel kell kísérni az üvegház környezeti feltételeit.A további vizsgálatok az alábbi ajánlások figyelembevételével alkalmazhatók:6.9.1. metssze be a szárakat az oltás alatt és távolítsa el a leveleket;6.9.2. zúzza össze a szárakat 0,05 M 7,0 pH értékű PBS-ben a 3.1–3.2. szerint;6.9.3. a pellet felét használja a Gram-féle festési módszerhez (4.) és az IF vizsgálathoz (5.);6.9.4. amennyiben a Gram-féle festési módszer és vagy az IF vizsgálat eredménye pozitív, a pellet másik felével végezzen további padlizsánvizsgálatot (6.). Használjon egy ismert C. sepedonicum-tenyészetet és 0,05 M steril PBS kontrollokat. Amennyiben a következő vizsgálatokban nem figyelhetők meg a tünetek, akkor a minta negatívnak minősül.7. A C. sepedonicum izolálásaA diagnózist csak akkor lehet megerősíteni, ha sikerült izolálni és azonosítani a C. sepedonicum-ot (8.). Habár a C. sepedonicum kényes, a tüneteket mutató szövetből izolálni lehet. Mivel azonban a gyorsan növekvő szaprofita baktériumok hamar túlszaporodják, ezért a közvetlenül a gumószövet pelletből (3.3.) nem ajánlatos izolálni. A padlizsán kiváló szelektív táptalajt nyújt a C. sepedonicum növekedéséhez, és kiváló megerősítő gazdavizsgálatot tesz lehetővé.Minden szimptomatikus burgonyagumóból és padlizsánból izolátumokat kell készíteni (4., 6.). Amennyiben szükséges, a padlizsánszárakat a 3. és a 6.9. pont szerint össze kell zúzni.7.1. Fessen fel szuszpenziócsíkokat valamelyik alábbi táptalajra (a képletet lásd a 6. függelékben):dextrózt tartalmazó táptalaj (csak szubkultúrákhoz),élesztőt, peptont, glükózt tartalmazó táptalaj,élesztőt, dextrózt tartalmazó táptalaj,élesztőkivonatot, ásványi sókat tartalmazó táptalaj.Végezzen inkubálást 21 °C hőmérsékleten 20 napon keresztül.A C. sepedonicum lassan növekszik, rendszerint tűhegynyi, krémszínű, domború kolóniákat alkot 10 napon belül.A tisztaság meghatározásához ismételje meg a felfestést.A szubkultúráknál javul a növekedési sebesség. A tipikus kolóniák krémfehérek vagy elefántcsontszínűek, kerekek, simák, kiemelkednek, kupola alakúak, nyálkásan folyósak, szélük ép és rendszerint 1–3 mm átmérőjűek.AzonosításSzámos Gram-pozitív corynebacterium – a C. sepedonicum-hoz hasonlóan koloniális jellegű – baktérium elkülöníthető az egészséges vagy megbetegedett burgonyából és padlizsánból. Ebben a környezetben a C. sepedonicum-ot az alábbi vizsgálatokkal kell azonosítani:IF vizsgálat (5.1.),padlizsánvizsgálat,táptalaj és fiziológiai vizsgálatok (7. függelék),- oxidációs/fermentációs vizsgálat (O/F),- oxidázvizsgálat,- növekedés 37 °C hőmérsékleten,- ureáztermelés,- aesculin-hidrolízis,- keményítő-hidrolízis,- 7 %-os nátrium-klorid oldat tűrése,- indolvizsgálat,- katalázvizsgálat,- H2S-termelés,- citrátfelhasználás,- zselatin-hidrolízis,- savas alak: glicerin, laktóz, ramnóz és szalicin,- Gram-féle festési módszer.Az összes ilyen vizsgálathoz ismert C. sepedonicum-kontrollt kell használni. A tápanyag- és fiziológiai vizsgálatokat agaros táptalajon fejlődött szubkultúrás inokulum felhasználásával kell elvégezni. Az alaki összehasonlítást agaros dextróz táptalajon kell elvégezni.Az IF vizsgálathoz a sejtpopulációkat 106 sejt/ml-re kell beállítani. Az IF töménységnek meg kell egyeznie az ismert C. sepedonicum kultúráéval.A padlizsánvizsgálathoz a sejtpopulációkat 107 sejt/ml-re kell beállítani. A padlizsánvizsgálathoz, vizsgált károsítónként tíz padlizsánt és újra az ismert C. sepedonicum tenyészet és steril víz kontrollokat kell használni; tiszta kultúrákkal tipikus hervadás 20 napon belül érhető el, de azokat a növényeket, amelyek ez után az idő után nem mutatnak tüneteket, összesen 30 napon keresztül a padlizsán fejlődését elősegítő hőmérsékleten, de legfeljebb 30 °C-on kell inkubálni (5. függelék). Amennyiben 30 nap múlva nem jelentkeznek a tünetek, a tenyészet nem nyilvánítható a Corynebacterium sepedonicum kórokozó formájának.Vizsgálat | C. sepedonicum |O/F | Inert, vagy kissé oxidáló |Oxidáz | – |Kataláz | + |Nitrátredukció | – |Ureázaktivitás | – |H2S-termelés | – |Indoltermelés | – |Citráthasznosítás | – |Keményítő-hidrolízis | –vagy gyenge |Növekedés 37 °C hőmérsékleten | – |Növekedés 7 %-os NaCl oldatban | – |Zselatin-hidrolízis | – |Aesculin-hidrolízis | + |Savas alak: | |–glicerinből | – |–laktózból | –vagy gyenge |–ramnózból | – |–szalicinból | – |[1] A kivonás egyik alternatív módszerét Dinesen adja meg, 1984.[2] Bizonyított (Janse és Van Vaerenberg, 1987), hogy a fagyasztás csillapíthatja a Corynebacterium sepedonicum életképességét. A pellet 10 % glicerinben történő szuszpendálása megoldhatja ezt a problémát.--------------------------------------------------II. MELLÉKLET1. Minden feltételezhető előfordulás esetén, mikor az I. mellékletben meghatározott módszer alapján pozitív immunofluoreszcens tesztet végeztek, és az említett módszer megerősítése vagy cáfolata folyamatban van, akkor:- amennyiben lehetséges, az összes olyan gumót vagy növényt, amelyből mintát vettek, és- az összes fennmaradó kivonatot és az elkészített immunofluoreszcens tárgylemezeketaz eljárás befejezéséig vissza kell tartani, és megfelelően tartósítani kell.2. A károsító jelenlétének pozitív megerősítése esetén:- az (1) bekezdés által meghatározott anyagokat, és- a gumó- vagy a növénykivonattal beoltott fertőzött padlizsán egy mintáját, és- a károsító izolált tenyészetétvissza kell tartani, és megfelelően tartósítani kell legalább az 5. cikk (2) bekezdése szerinti értesítési eljárást követő egy hónapig.--------------------------------------------------III. MELLÉKLET1. Az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti feltételezhető fertőzés mértékének meghatározása során az alábbi elemeket kell figyelembe venni:- az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánított termőhelyen termesztett gumók vagy növények,- az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánított gumókkal vagy növényekkel valamilyen termelési kapcsolatban lévő termőhely(ek) vagy helyiségek, beleértve azokat, amelyek közvetlenül vagy közös szállítón keresztül közös termelőeszközöket vagy termelőlétesítményeket használnak,- az előző francia bekezdés szerinti terület(ek)en termelt gumók vagy növények vagy olyan gumók vagy növények, amelyek megtalálhatóak voltak az előző francia bekezdés szerinti helyiségekben, amikor az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánították a gumókat és növényeket,- a fenti termőhelyekről származó burgonyát kezelő központi raktárak,- bármilyen gép, jármű, edény, tároló vagy annak részei, illetve bármely olyan tárgy, beleértve a csomagolóanyagot, amely a megelőző 12 hónap során vagy bármikor máskor kapcsolatba kerülhetett az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánított gumókkal vagy növényekkel,- bármilyen – az előző francia bekezdésben felsorolt bármely szerkezetben vagy tárgyban tárolt vagy azokkal érintkezésben állt – gumó vagy növény, ezen szerkezetek és tárgyak tisztítását és fertőtlenítését megelőzően, és- a 6. cikk szerinti vizsgálat alapján az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek minősített gumókkal vagy növényekkel azonos klonális eredetű gumók vagy növények, amelyek esetében a vizsgálat a fertőzés lehetőségét eredményezi.2. Az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti lehetséges elterjedés az alábbiakat foglalja magában:- burgonyát vagy más gazdanövényt termőhelyek környezetében,- a vetőburgonya-készleteket.3. Az 5. cikk (2) bekezdése első albekezdése szerinti értesítésnek az alábbiakat kell tartalmazni:- bármely fertőzöttnek minősített burgonyaszállítmány vagy -tétel esetén a 77/93/EGK irányelv 7. vagy 8. cikke szerinti bizonyítványok, az útlevél- vagy regisztrációs szám, ha szükséges,- a vetőburgonya-készletek különböző nevei, a többi esetben is, amennyiben lehetséges,- a minősített fertőzés és a kijelölt övezet elemeinek leírása,- a rendelkezésre álló előállított, preparált immunofluoreszcens teszt tárgylemezein, fertőzött padlizsánanyag és a károsítónak abban a vizsgálatban izolált tenyészete, amelynek eredményeképpen a károsító jelenlétét pozitívan megerősítették.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLET1. Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek minősített gumók vagy növények megsemmisítésére szolgáló, a 7. cikk (1) bekezdés szerinti hatóságilag felügyelt intézkedések az alábbiak lehetnek:- felhasználás ipari feldolgozásra közvetlen vagy közvetett szállítással egy megfelelő hulladéklerakó létesítményekkel rendelkező feldolgozóüzembe, amelyről megállapították, hogy ott a károsító elterjedésének nincs azonosítható kockázata, és amely rendelkezik egy, a tárolóhelyeket és az induló járműveket fertőtlenítő rendszerrel, vagy- egyéb intézkedések, feltéve hogy megállapították, hogy a károsító elterjedésének nincs azonosítható kockázata; ezekről az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.2. Az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint feltehetően fertőzöttnek minősített és a 7. cikk (2) bekezdésében említett gumók vagy növények megfelelő felhasználása vagy ártalmatlanítása a tagállamok illetékes hivatalos szerveinek felügyelete mellett az alábbiak:- felhasználás fogyasztásra szánt áruburgonyaként, közvetlen szállításra kész csomagolásban és átcsomagolás nélküli és ilyen közvetlen szállításra vagy felhasználásra szánva, vagy- felhasználás ipari feldolgozásra szánt áruburgonyaként, közvetlen és azonnali szállításra egy megfelelő hulladékmegsemmisítő és fertőtlenítő létesítményekkel rendelkező üzembe, vagy- egyéb más felhasználás vagy ártalmatlanítás, feltéve hogy megállapították, hogy a károsító elterjedésének nincs azonosítható kockázata.3. A 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott tárgyak tisztításának és fertőtlenítésének azok a megfelelő módszerei, amelyekről megállapították, hogy a károsító elterjedésének nincs azonosítható kockázata, és amelyeket a tagállamok illetékes hivatalos szerveinek felügyelete alatt végeznek.4. Az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában kijelölt és a 7. cikk (4) bekezdésben meghatározott övezetben a tagállamok által végrehajtandó intézkedéssorozat az alábbiakat tartalmazza:4.1. az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánított termőhelyeken:a) egy, az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint fertőzöttnek nyilvánított táblán:i. - a fertőzés megállapításának évét követően legalább három vegetációs periódus során,- intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonyanövények és a károsító egyéb természetes gazdanövényeinek megsemmisítésére, és- nem ültetnek olyan burgonyagumót, -növényt vagy valódi magot, vagy a károsító egyéb természetesen megtalálható gazdanövényeit, vagy olyan haszonnövényeket, amelyeknél a károsító túlélésének és elterjedésének azonosítható kockázata áll fenn addig, ameddig a terület két egymást követő vegetációs perióduson keresztül árvakelésű burgonyától mentes nem lesz,- az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő első burgonyatermő évszakban hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonyát vetnek áruburgonya-termesztési célra és a 2. cikk (1) bekezdésében részletezett hivatalos felmérést lefolytatják,- az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő burgonyatermő évszakban, és megfelelő vetésváltást követően hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonyát vetnek vetőgumó- vagy áruburgonya-termesztési célra és lefolytatják a 2. cikk (1) bekezdésében részletezett hivatalos felmérést; vagyii. - a megállapított fertőzés évét követő négy vegetációs periódus során:- intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonyanövény és a károsító egyéb természetes gazdanövényeinek megsemmisítésére, és- a táblát ugaron hagyják, vagy állandó legelőként művelik gyakori tarvágással vagy intenzív legeltetéssel,- az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő burgonyatermő évszakban hivatalos bizonyítvánnyal rendelkező vetőburgonyát vetnek vetőgumó- vagy áruburgonya-termesztési célra és lefolytatják a 2. cikk (1) bekezdésében részletezett hivatalos felmérést;b) egyéb táblákon:- a megállapított fertőzést követő vegetációs periódus idején:- vagy nem ültetnek burgonyagumót, -növényt vagy valódi magot, vagy a károsító egyéb természetesen megtalálható gazdanövényeit, vagy olyan haszonnövényeket, amelyek esetében a károsító túlélésének és elterjedésének azonosítható kockázata áll fenn, és intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonyanövények és a károsító egyéb természetes gazdanövényeinek megsemmisítésére, vagy- hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonyát ültethetnek kizárólag áruburgonya-termesztési célra, azzal a feltétellel, hogy az illetékes hivatalos szervek meggyőződnek arról, hogy az árvakelésű burgonyának és a károsító egyéb természetesen megtalálható gazdanövényeinek megszűnt a veszélye,- az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követően legalább két vegetációs perióduson keresztül csak hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonya ültethető vetőgumó- vagy áruburgonya-termesztési célokra,- az előző francia bekezdésekben meghatározott vegetációs periódusok mindegyikében intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonyanövények és a károsító egyéb természetes gazdanövényeinek megsemmisítésére és lefolytatják a 2. cikk (1) bekezdésében részletezett hivatalos felmérést,- amennyiben a meghatározott fertőzést követő vegetációs periódusban hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonyát ültettek áruburgonya-termesztési célokra, akkor a fejlődő termést megfelelő időközönként vizsgálják, az árvakelésű burgonyát vizsgálják a károsító előfordulása szempontjából;c) az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti fertőzés meghatározását követően azonnal, és az egymást követő vegetációs periódusok mindegyikében, beleértve az első szabad burgonyatermés évszakát, az a) bekezdés szerinti fertőzöttnek nyilvánított táblákon minden ott található és a burgonyatermesztésben részt vevő gépet és tárolólétesítményt, amennyiben szükséges, a 3. pont által meghatározott módszerek segítségével megtisztítanak és fertőtlenítenek;d) azokban a termelési rendszerekben, ahol lehetséges a táptalaj teljes cseréje:- burgonyagumó, -növény vagy valódi mag addig nem ültethető, ameddig a termelő egységben a hatóságilag felügyelt intézkedéseket végre nem hajtották a károsító megsemmisítésére és az összes burgonyaféle eltávolítására, amibe beletartozik legalább a táptalaj teljes cseréje és a termelőegység, illetve annak összes berendezésének tisztítása és fertőtlenítése, valamint ezt követően az illetékes hivatalos szervek engedélyt nem adtak a burgonya termelésére, és- burgonyát termeszteni megengedett hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonyából vagy vizsgált forrásból származó minigumókból vagy mikropalántákból lehet;4.2. a kijelölt övezeten belül a 4.1. pont szerinti rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok:a) haladéktalanul, és a fertőzés meghatározását követően legalább három vegetációs periódusban:- illetékes hivatalos szerveik útján biztosítják a burgonyagumókat nevelő, tároló vagy kezelő helyiségek, illetve a szerződés alapján burgonyafeldolgozó gépeket üzemeltető helyiségek felügyeletét,- szükség szerint ezekben a helyiségekben előírják a gépek és a raktárak tisztítását és fertőtlenítését a 3. pont szerinti megfelelő módszerek használatával,- az övezeten belül burgonyatermesztés esetén előírják, hogy kizárólag hivatalos tanúsítvánnyal rendelkező vetőburgonya ültethető,- az övezeten belül minden helyiségben előírják a betakarított vetőburgonya-készletek és az áruburgonya-készletek elkülönített kezelését,- lefolytatják a 2. cikk (1) bekezdése szerinti hivatalos felmérést;b) amennyiben szükséges, programot készítenek az összes vetőburgonya-készlet cseréjére a megfelelő időszakon keresztül.A 4.2. szerint végrehajtott intézkedésekről, az övezeten belüli termelők regisztrációs számairól, a gyűjtő- és szállítási központokról évente értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1978. szeptember 28.) az előre csomagolt árukról szóló 75/106/EGK és 76/211/EGK tanácsi irányelvek mellékleteiben előírt rendelkezéseknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L0891

Hivatalos Lap L 311 , 04/11/1978 o. 0021 - 0028 finn különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0112  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 7 o. 0181  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0112  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0074  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0074

		A Bizottság irányelve(1978. szeptember 28.)az előre csomagolt árukról szóló 75/106/EGK és 76/211/EGK tanácsi irányelvek mellékleteiben előírt rendelkezéseknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(78/891/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a csatlakozási okmánnyal [1] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 17., 18. és 19. cikkére;tekintettel az egyes előre csomagolt folyadékok térfogat szerinti kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelvre [3],tekintettel az egyes előre csomagolt áruk tömeg vagy térfogat alapján történő kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. január 20-i 76/211/EGK tanácsi irányelvre [4],mivel a 76/211/EGK irányelv rendelkezéseinek végrehajtása megmutatta, hogy a megengedett maximális eltérést és a termékek osztályba sorolását szükséges felülvizsgálni;mivel az előre csomagolt termékek egyszerűbb osztályba sorolása megkönnyíti azok értékesítésre való előkészítést, valamint a fogyasztók számára az előre csomagolt termékek kínálatának szélesebb választékát nyújtja;mivel a kisebb előre csomagolt termékeken feltüntetett jelölések egyes esetekben a 75/106/EGK és 76/211/EGK irányelvben előírt nagyságtól lehetnek kisebbek, de megfelelő módon láthatóaknak és olvashatóaknak kell maradniuk;mivel a jelenlegi statisztikai ellenőrzési módszerek lehetővé teszik a fenti két irányelvben meghatározott mintavételi tervek terjedelmének csökkentését;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a mérésügyi ágazatban a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 75/106/EGK irányelv I. melléklete 3.1., 4. és 5. szakaszának helyébe ezen irányelv I. mellékletének megfelelő szakaszai lépnek.2. cikkA 76/211/EGK irányelv I. melléklete 2.4., 3.1., és 5. szakaszának helyébe ezen irányelv II. mellékletének megfelelő szakaszai lépnek.A 2.5. és 2.6. szakaszt el kell hagyni.3. cikkA 75/106/EGK és a 76/211/EGK irányelv II. mellékletének helyébe, a 2.2. szakasszal bezárólag, ezen irányelv III. melléklete lép.4. cikk(1) A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek az ezen irányelvnek való megfelelés érdekében, úgy, hogy azok 1980. január 1-jén hatályba lépjenek.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket ezen irányelv hatálya alá tartozó területen fogadtak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1978. szeptember 28-án.a Bizottság részérőlÉtienne Davignona Bizottság tagja[1] HL L 73., 1972.3.27., 14. o.[2] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.[3] HL L 42., 1975.2.15., 1. o.[4] HL L 46., 1976.2.21., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA 75/106/EGK TANÁCSI IRÁNYELV I. MELLÉKLETÉNEK MÓDOSÍTÁSA3.1. a literben, centiliterben vagy milliliterben kifejezett térfogatot legalább 6 milliméter magas számokkal kell feltüntetni abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges térfogata 100 centiliternél több, 4 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges térfogata 100 centiliter vagy annál kevesebb, de 20 centiliternél több, 3 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges térfogata 20 centiliter vagy annál kevesebb, de 5 centiliternél több, 2 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges térfogata 5 centiliter vagy annál kevesebb, és a jelölést követnie kell a használt mértékegység jelének, vagy adott esetben a mértékegység megnevezésének, a legutóbb a 76/770/EGK irányelvvel módosított 71/354/EGK irányelvnek megfelelően.Az átmeneti időszak lejártáig, amely időszak során a 71/354/EGK tanácsi irányelv II. mellékletében említett angolszász mértékegységek használata a Közösségben engedélyezett, a csomagolás tartalma névleges térfogatának jelöléséhez használt, az előző bekezdés rendelkezései szerint előírt SI-mértékegységek mellett feltüntethető az azokkal egyenértékű angolszász mértékegység (UK) is, amelyet a következő átváltási tényezők használatával számítanak ki:egy milliliter = 0,0352 fluid ounceegy liter = 1,760 pint vagy 0,220 gallon.Olyan esetekben, amikor azt szükségesnek tartják, a tagállamok szorgalmazhatják ennek a második jelölésnek a feltüntetését a saját nemzeti területükön értékesítésre felkínált termékeken. Az angolszász mértékegységekben (UK) kifejezett térfogatot betűkkel és számokkal kell feltüntetni, és azok mérete nem lehet nagyobb, mint az azoknak megfelelő SI-mértékegységekben kifejezett betűk és számok mérete.4. A CSOMAGOLÓ, ILLETVE AZ IMPORTŐR FELELŐSSÉGEA csomagoló vagy az importőr felelős azért, hogy a csomagolások kielégítsék az ebben az irányelvben előírt rendelkezéseket.A csomagolás tartalmát képező folyadék mennyiségének, vagyis a tartalom tényleges térfogatának a mérése vagy ellenőrzése a csomagoló vagy az importőr felelőssége. A mérést vagy ellenőrzést a szükséges műveletek elvégzésére alkalmas, hiteles mérőműszerrel kell elvégezni.Az ellenőrzés végrehajtható mintavételezéssel is.Olyan esetekben, amikor a csomagolás tartalmának a tényleges térfogatát nem ellenőrzik, a csomagoló által elvégzendő ellenőrzés végrehajtását olyan módon kell megszervezni, hogy a feltüntetett tartalom névleges térfogatának megfelelő mennyiség megléte ennek az irányelvnek a rendelkezéseivel összhangban ténylegesen biztosított legyen.Ahhoz, hogy ezt a követelményt kielégíthesse, a csomagolónak az adott tagállam illetékes hatóságai által elismert eljárások alkalmazásával termelési ellenőrzéseket kell végrehajtania, és a megtartott ellenőrzések eredményeit tartalmazó dokumentumokat az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátania annak bizonyítása céljából, hogy az alkalmazott ilyen ellenőrzéseket a szükségessé váló javításokkal és módosításokkal együtt a megfelelő módon és pontossággal végrehajtotta.A nem az Európai Gazdasági Közösség területéről származó áruk esetében az importőr mérések és ellenőrzések végrehajtása helyett bizonyítékokat szolgáltathat arra vonatkozóan, hogy a tulajdonában vannak azok a szükséges garanciák, amelyek birtokában jogosult a felelősség vállalására.A mérési és ellenőrzési előírás betartására az egyik lehetséges módszer, az előre csomagolt termék kiszerelése során a vonatkozó irányelvben meghatározott mérőedényfajta használta, az ezen irányelv, valamint a palackos mérőedényekre vonatkozó irányelv által előírt feltételek betartása mellett.5. AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTAL A CSOMAGOLÓ VAGY AZ IMPORTŐR, VAGY AZ IMPORTŐRNEK A KÖZÖSSÉGBEN LETELEPEDETT KÉPVISELŐJE TELEPHELYÉN ELVÉGZENDŐ ELLENŐRZÉSEKA tagállamok illetékes hatóságai kötelesek mintavételi ellenőrzéseket végrehajtani a csomagoló telephelyén, vagy ahol ez gyakorlati szempontok miatt nem megoldható, az importőr, vagy az importőrnek a Közösségben letelepedett képviselője telephelyén annak biztosítása céljából, hogy a csomagolt termékek kielégítsék az ebben az irányelvben előírt rendelkezéseket.Ezt a statisztikai mintavételi ellenőrzést a minőségellenőrzési vizsgálat elfogadott módszereivel összhangban kell végrehajtani. Az ellenőrzés hatékonyságának a II. melléklet rendelkezéseiben előírt referenciamódszerrel összehasonlíthatónak kell lennie.Ennek megfelelően az elfogadható minimális tartalommal szemben támasztott követelmények vonatkozásában az érintett tagállamban alkalmazott mintavételi tervet akkor kell a II. melléklet rendelkezéseiben előírt tervvel összehasonlíthatónak tekinteni, ha a műveleti karakterisztika görbe ordináta tengelyének 0,10 pontján (a tétel elfogadási tényezője = 0,10) az abszcissza tengelyen mért érték 15 %-nál kisebb mértékben tér el a II. melléklet rendelkezéseiben előírt mintavételi terv ugyanazon az ordináta ponton az abszcissza tengelyen mért értékétől.A normál szórási módszerrel meghatározott középértékkel szemben támasztott követelmények vonatkozásában az érintett tagállamban alkalmazott mintavételi tervet akkor kell a II. melléklet rendelkezéseiben előírt tervvel összehasonlíthatónak tekinteni, ha az abszcissza értéketV− m[1] képlettel számítva az első mintavételi terv műveleti karakterisztika görbéje ordináta tengelyének 0,10 pontján (a tétel elfogadási tényezője = 0,10) az abszcissza tengelyen mért érték és a II. melléklet rendelkezéseiben előírt mintavételi tervnek ugyanazon az ordináta pontján az abszcissza tengelyen mért érték közötti eltérés kisebb, mint 0,05.[1] m = az adott terméksorozat középértéke--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 76/211/EGK IRÁNYELV I. MELLÉKLETÉNEK MÓDOSÍTÁSA2.4. Az előre csomagolt termékek tartalmában a megengedett negatív eltérésének meghatározását a következő táblázat tartalmazza:Névleges mennyiség Qn grammban vagy milliliterben | Megengedett maximális eltérés |Qn százalékában | g vagy ml |5–50 között | 9 | – |50–100 között | – | 4,5 |100–200 között | 4,5 | – |200–300 között | – | 9 |300–500 között | 3 | – |500–1000 között | – | 15 |1000–10000 között | 1,5 | – |A táblázat használatakor a táblázatban feltüntetett, tömeg- vagy térfogategységekben megadott, megengedett maximális eltérés értékeit a legközelebbi tized gramm vagy tized milliliter értékre kell felkerekíteni.3.1. A kilogrammban, grammban, literben, centiliterben vagy milliliterben kifejezett névleges mennyiséget (névleges tömeget vagy névleges térfogatot) legalább 6 milliméter magas számokkal kell feltüntetni abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 1000 grammnál 100 centiliternél több, 4 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 1000 gramm vagy 100 centiliter vagy annál kevesebb, de 200 grammnál vagy 20 centiliternél több, 3 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 200 gramm vagy 20 centiliter vagy annál kevesebb, de 50 grammnál vagy 5 centiliternél több, 2 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 50 gramm vagy 5 centiliter vagy annál kevesebb, és a jelölést követnie kell a legutóbb a 76/770/EGK irányelvvel módosított 71/354/EGK irányelv rendelkezései szerint a használt mértékegység jelének vagy az esetnek megfelelően megnevezésének.Az angolszász mértékegységekben (UK) kifejezett térfogatot betűkkel és számokkal kell feltüntetni, és azok mérete nem lehet nagyobb, mint az azoknak megfelelő SI-mértékegységekben kifejezett betűk és számok mérete.5. AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTAL A CSOMAGOLÓ VAGY AZ IMPORTŐR, VAGY AZ IMPORTŐRNEK A KÖZÖSSÉGBEN LETELEPEDETT KÉPVISELŐJE TELEPHELYÉN ELVÉGZENDŐ ELLENŐRZÉSEKA tagállamok illetékes hatóságai kötelesek mintavételi ellenőrzéseket végrehajtani a csomagoló telephelyén, vagy ahol ez gyakorlati szempontok miatt nem megoldható, az importőr, vagy az importőrnek a Közösségben letelepedett képviselője telephelyén annak biztosítása céljából, hogy a csomagolt termékek megfeleljenek az ebben az irányelvben előírt rendelkezéseknek.Ezt a statisztikai mintavételi ellenőrzést a minőségelfogadási ellenőrzés elfogadott módszereivel összhangban kell végrehajtani. Az ellenőrzés hatékonyságának a II. melléklet rendelkezéseiben előírt referenciamódszerrel összehasonlíthatónak kell lennie.Ennek megfelelően a minimális elfogadható tartalommal szemben támasztott követelmények vonatkozásában az érintett tagállamban alkalmazott mintavételi tervet akkor kell a II. melléklet rendelkezéseiben előírt tervvel összehasonlíthatónak tekinteni, ha a műveleti karakterisztika görbe ordináta tengelyének 0,10 pontján (a terméksorozat elfogadási tényezője = 0,10) az abszcissza tengelyen mért érték 15 %-nál kisebb mértékben tér el a II. melléklet rendelkezéseiben előírt mintavételi terv ugyanazon az ordináta ponton az abszcissza tengelyen mért értékétől.A normál szórási módszerrel meghatározott középértékkel szemben támasztott követelmények vonatkozásában az érintett tagállamban alkalmazott mintavételi tervet akkor kell a II. melléklet rendelkezéseiben előírt tervvel összehasonlíthatónak tekinteni, ha az abszcissza értéketQ− m[1] képlettel számítva az első mintavételi terv műveleti karakterisztika görbéje ordináta tengelyének 0,10 pontján (a terméksorozat elfogadási tényezője = 0,10) az abszcissza tengelyen mért érték és a II. melléklet rendelkezéseiben előírt mintavételi tervnek ugyanazon az ordináta pontján az abszcissza tengelyen mért érték közötti eltérés kisebb, mint 0,05.[1] m = az adott terméksorozat középértéke--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA 75/106/EGK ÉS A 76/211/EGK IRÁNYELV II. MELLÉKLETÉNEK MÓDOSÍTÁSAII. MELLÉKLETEz a melléklet megállapítja az előre csomagolt terméktételek statisztikai ellenőrzésének referenciamódszerére vonatkozó eljárásokat az irányelv 3. cikkében és I. mellékletének 5. szakaszában előírt követelményeknek való megfelelés céljából.1. AZ ELŐRE CSOMAGOLT TERMÉKEK TÉNYLEGES TARTALMÁNAK MÉRÉSÉRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOKA csomagolások tényleges tartalma mérhető súlymérő eszközökkel vagy térfogatmérő eszközökkel, illetve a folyadékok esetében közvetett módszerrel az előre csomagolt termék tömegének és sűrűségének a mérésével.Az alkalmazott módszer típusától függetlenül a csomagolások tényleges tartalmának mérésekor elkövetett hiba nem haladhatja meg az előre csomagolt termék névleges mennyiségéhez megállapított megengedett maximális eltérés mértékének az egyötöd részét.A csomagolások tényleges tartalmának a méréséhez alkalmazott eljárást minden tagállamban hazai rendelkezések szabályozhatják.2. AZ ELŐRE CSOMAGOLT TERMÉKEK TÉTELEINEK ELLENŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOKAz előre csomagolt termékek ellenőrzését mintavételi eljárással és két lépésben kell elvégezni:- a mintában valamennyi előre csomagolt termék tényleges tartalmának az ellenőrzése,- a mintában az előre csomagolt termékek tényleges tartalmai átlagának az ellenőrzése.Az előre csomagolt termék tételeit elfogadhatónak kell tekinteni abban az esetben, ha mindkét ellenőrzés kielégíti az elfogadhatósággal szemben támasztott követelményeket.Az ellenőrzések végrehajtásához két mintavételi terv áll rendelkezésre:- az egyik a roncsolásmentes vizsgálat, vagyis olyan ellenőrzés végrehajtása, amely nem jár a csomagolás felbontásával,- a másik a roncsolásos vizsgálat, vagyis amelynek elvégzése során a csomagolást kinyitják vagy megsemmisítik.Gazdaságossági és gyakorlati szempontok miatt az utóbbi ellenőrzési módszert a kifejezetten elkerülhetetlen minimális mértékre korlátozzák; az ilyen vizsgálat hatékonysága alacsonyabb a roncsolásmentes vizsgálatnál.Roncsolásos vizsgálatot ezért csak abban az esetben kell alkalmazni, amikor a roncsolásmentes vizsgálat végrehajtása gyakorlatilag kivitelezhetetlen. Általános érvényű szabályként az ellenőrzést száznál kevesebb számú termékegységet tartalmazó terméktételen nem szabad végrehajtani.2.1. Előre csomagolt terméktételek2.1.1. A tételt az ellenőrizendő ugyanolyan névleges mennyiségű, ugyanolyan típusú és ugyanabból a gyártási sorozatból származó, és ugyanazon a helyen csomagolt valamennyi előre csomagolt termékből kell összeállítani. A terméksorozat méretét a következőkben előírt mennyiségekre kell korlátozni.2.1.2. Amikor az előre csomagolt termékeket a csomagolósor végén ellenőrzik, minden egyes terméksorozatban a termékek számának a terméksorozat méretétől függetlenül meg kell felelnie a csomagolósor óránkénti maximális termelékenységi értékének.Egyéb esetekben a terméksorozat mérete 10000-re korlátozódik.2.1.3. A 100-nál kevesebb előre csomagolt terméket tartalmazó tétel esetében, ha roncsolásmentes vizsgálatot hajtanak végre, a vizsgálat 100 %-os legyen.2.1.4. A 2.2. és 2.3. pontokban említett ellenőrzések végrehajtásának a megkezdése előtt minden egyes terméksorozatból véletlenszerű válogatással ki kell választani megfelelő számú előre csomagolt terméket, hogy nagyobb számú mintát igénylő ellenőrzés végrehajtható legyen.A másik ellenőrzés végrehajtásához szükséges mintákat az első mintavételből kell kiválasztani, és jelöléssel kell ellátni.A megjelölési műveletnek a mérési műveletek megkezdése előtt be kell fejeződnie.2.2. A csomagolás tényleges tartalmának ellenőrzéseAz elfogadható minimális tartalom mértékét ki kell számítani az érintett tartalomra vonatkozó megengedett maximális eltérésnek az előre csomagolt termék névleges mennyiségéből történő kivonásával.Azok az előre csomagolt termékek, amelyek tényleges tartalma nem éri el az elfogadható minimális tartalom mennyiségét, hibásnak minősülnek.2.2.1. Roncsolásmentes vizsgálatA roncsolásmentes vizsgálatot a következő táblázatban bemutatott kettős mintavételi eljárásnak megfelelően kell végrehajtani.Az ellenőrzött előre csomagolt termékek számának a mintavételi tervben jelzetteknek megfelelően meg kell egyeznie az első mintavételhez kiválogatott termékek számával:- ha az első mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma kisebb vagy egyenlő, mint az első elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt ennek a vizsgálatnak a céljából elfogadhatónak kell tekinteni,- ha az első mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma nagyobb vagy egyenlő, mint az első elutasítási kritériumban előírt szám, a tételt el kell utasítani,- ha az első mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma az első elfogadhatósági kritérium és az első elutasítási kritérium közötti tartományba esik, egy második ellenőrzést kell végrehajtani, amelyben az egységek száma a mintavételi tervben van meghatározva.Az első és második mintavételben talált hibás egységeket össze kell adni, és:- ha a hibás termékek összesített száma kisebb vagy egyenlő, mint a második elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt ennek a vizsgálatnak az eredménye céljából elfogadhatónak kell tekinteni,- ha a hibás termékek összesített száma nagyobb vagy egyenlő, mint a második elutasítási kritériumban előírt szám, a tételt el kell utasítani.Tételnagyság | Kiveendő minta | Hibás minták száma |Sorozat | Szám | Összes szám | Elfogadási kritérium | Elutasítási kritérium |100–500 | 1. | 30 | 30 | 1 | 3 || 2. | 30 | 60 | 4 | 5 |501–3200 | 1. | 50 | 50 | 2 | 5 || 2. | 50 | 100 | 6 | 7 |3201 és annál több | 1. | 80 | 10 | 3 | 7 || 2. | 80 | 160 | 8 | 9 |2.2.2. Roncsolásos vizsgálatA roncsolásos tesztelést a következő táblázatban bemutatott egyszeri mintavételi eljárásnak megfelelően és csak 100 egységnyi vagy annál nagyobb méretű tételen kell elvégezni.A tesztelést 20 előre csomagolt termékegységen kell elvégezni:- ha a hibás termékek száma kisebb vagy egyenlő, mint az elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt elfogadhatónak kell tekinteni,- ha a hibás termékek száma nagyobb vagy egyenlő, mint az elutasítási kritériumban előírt szám, a tételt el kell utasítani.Tételnagyság | Kiveendő minta | Hibás minták száma |Elfogadási kritérium | Elutasítási kritérium |Bármekkora 100-nál nagyobb szám lehet | 20 | 1 | 2 |--------------------------------------------------


title: A Tanács 77/538/EGK irányelve (1977. június 28.) a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977L0538

Hivatalos Lap L 220 , 29/08/1977 o. 0060 - 0071 finn különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0200  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 6 o. 0199  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0200  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0212  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0212

		A Tanács 77/538/EGK irányelve(1977. június 28.)a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkéretekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel azok a műszaki követelmények, amelyeknek a gépjárművek az egyes nemzeti jogszabályok szerint meg kell, hogy feleljenek, többek között a hátsó ködlámpákra is vonatkoznak;mivel ezek a követelmények tagállamonként különböznek; mivel ezért szükséges, hogy minden tagállam – akár kiegészítésként, akár a jelenlegi szabályozása helyett – azonos követelményeket fogadjon el, mindenekelőtt azért, hogy ezáltal minden egyes járműtípusra alkalmazni lehessen a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyásárára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [3] szerint meghatározott EGK-típusjóváhagyási eljárást;mivel a Tanács a 76/756/EGK irányelvvel [4] közös követelményeket állapított meg a gépjárművek és pótkocsijaik világító- és fényjelző berendezéseinek beépítésére vonatkozóan;mivel a hátsó ködlámpákra vonatkozó alkatrésztípus-jóváhagyás összehangolt eljárása keretében minden tagállam ellenőrizheti, hogy betartásra kerültek-e a gyártásra és ellenőrzésre vonatkozó közös követelmények, és erről a megállapításról a hátsó ködlámpa minden egyes típusáról kiállított alkatrész-típusbizonyítvány másolatának elküldésével tájékoztatja a többi tagállamot, mivel a jóváhagyott típussal megegyezően gyártott, és EGK-típus-jóváhagyási jellel ellátott összes hátsó ködlámpának felesleges a többi tagállamban történő műszaki ellenőrzése;mivel kívánatos a műszaki követelményeket úgy kialakítani, hogy ugyanazt a célt szolgálják, mint azok a munkálatok, amelyeket jelenleg e tárgyban az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága végez;mivel a gépjárművekről szóló vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítése azt is magában foglalja, hogy az egyes tagállamok kölcsönösen elismerik a közös követelmények alapján minden egyes tagállam által elvégzett ellenőrzéseket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Az egyes tagállamoknak ki kell adniuk EGK-alkatrész-típusjóváhagyást egy hátsó ködlámpa bármely típusára, amely megfelel a 0., II. és III. melléklet szerkezeti és vizsgálati követelményeinek.(2) Az a tagállam, amelyik kiadja az EGK-típusjóváhagyást, meghozza – amennyiben szükséges, a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaival együttműködve – az arra vonatkozó intézkedéseket, hogy a sorozatgyártásnak az engedélyezett típussal való megegyezését szükség esetén ellenőrizze. Az ilyen ellenőrzés szúrópróbákra korlátozódik.2. cikkA tagállamok egy hátsó ködlámpa bármely típusához, amelyre kiadják az 1. cikk szerinti EGK-típusjóváhagyást, megadják a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének a II. melléklet szerinti mintának megfelelő EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet.A tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedést, hogy megakadályozzák olyan típusjóváhagyási jelek használatát, amelyek egy hátsó ködlámpának az 1. cikk szerinti EGK-típusjóváhagyással ellátott típusnak más berendezésekkel való összecseréléséhez vezethetnek.3. cikk(1) A tagállamok nem tilthatják meg hátsó ködlámpák kereskedelmi forgalomba hozatalát szerkezetük és működésük alapján, ha azok EGK-alkarész-típusjóváhagyási jellel el vannak látva.(2) Egy tagállam azonban megtilthatja EGK-típus-jóváhagyási jellel ellátott hátsó ködlámpák forgalombahozatalát, ha azok rendszeresen nem egyeznek meg a jóváhagyott típussal.E tagállam haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot a megtett intézkedésekről, és megindokolja határozatát.4. cikkAz egyes tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai egy hónapon belül eljuttatják a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz az I. mellékletben közölt minta szerinti alkatrész-típusbizonyítvány másolatát a hátsó ködlámpák minden olyan típusáról, amelynek megadták vagy amelytől megtagadták a típusjóváhagyást.5. cikk(1) Ha az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kiadó tagállam megállapítja, hogy számos EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel ellátott hátsó ködlámpa nem egyezik meg azzal a típussal, amelyre a típusjóváhagyást kiadta, akkor meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a sorozatgyártás megegyezzen az engedélyezett típussal. E tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztatják a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait a meghozott intézkedésekről, amelyek – rendszeres meg nem egyezés esetén – az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásához vezethetnek. Az említett hatóságok ugyanezeket az intézkedéseket hozzák meg, ha más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaitól ilyenfajta meg nem egyezésről kapnak tájékoztatást.(2) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai egy hónapon belül kölcsönösen tájékoztatják egymást egy kiadott EGK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáról, és közlik a visszavonás okait.6. cikkEzen irányelv végrehajtását célzó rendelkezések alapján hozott, egy hátsó ködlámpa EGK-alkatrész-típusjóváhagyását elutasító vagy visszavonó, kereskedelmi forgalombahozatalát vagy használatát megtiltó határozatot részletesen és pontosan meg kell indokolni. A határozatról a tagállamokban hatályos jog szerinti jogorvoslati lehetőségek és jogorvoslati határidők megadásával együtt az érintetteket értesítik.7. cikkA tagállamok nem utasíthatják vissza egy jármű számára az EGK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását a hátsó ködlámpák miatt, ha azokon van EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel, és beépítésük a 76/756/EGK irányelvben megállapított követelmények szerint történt.8. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg vagy tilthatják meg egy jármű eladását, nyilvántartásba vételét, üzembe helyezését vagy használatát a hátsó ködlámpák miatt, ha azokon fel van tüntetve az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel vagy beépítésük a 76/756/EGK irányelvben megállapított követelmények szerint történt.9. cikkEzen irányelv alkalmazásában "jármű": a sínhez kötött járművek, mező- vagy erdőgazdasági vontató- és munkagépek, valamint egyéb közmunkát végző munkagépek kivételével minden, a közúti forgalomban való részvételre szánt, felépítménnyel rendelkező vagy felépítmény nélküli gépjármű és pótkocsija, amelynek legalább négy kereke van és szerkezeti kialakítása révén több mint 25 km/h legnagyobb sebesség elérésére képes.10. cikkA 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárás szerint történik a mellékletek követelményeinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása.11. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.12. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1977. június 28-án.a Tanács részérőlaz elnökW. Rodgers[1] HL C 118., 1977.5.16., 29. o.[2] HL C 114., 1977.5.11., 2. o.[3] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[4] HL L 262., 1976.9.27., 1. o.--------------------------------------------------A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE0. MELLÉKLET: | Fogalommeghatározások, általános rendelkezések, kibocsátott fényerő, vizsgálati eljárás, hőállósági vizsgálat, a kibocsátott fény színe, a sorozatgyártással való megegyezés |I. MELLÉKLET: | EGK-alkatrész-típusbizonyítvány mintája |II. MELLÉKLET: | EGK-alkatrész-típusjóváhagyási és a jelzésekre vonatkozó követelmények |III. MELLÉKLET: | Fotometriai mérések |--------------------------------------------------0. MELLÉKLETFOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK, FÉNYERŐSSÉG, VIZSGÁLATI ELJÁRÁS, HŐÁLLÓSÁGI VIZSGÁLAT, A FÉNY SZÍNE, A SOROZATGYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.1. "Hátsó ködlámpa": a járművet sűrű ködben hátulról jobban láthatóvá tevő lámpa.1.2. "Referenciatengely": a fényjelzés jellemző tengelye, amelyet a gyártó határoz meg referenciairányként történő felhasználásra (H = 0°, V = 0°) a fotometriai mérésekhez és a lámpának a járműbe való beépítéséhez.1.3. "Referenciaközpont": a referenciatengely döféspontja a külső fénykibocsátó felülettel, ezt a lámpa gyártója adja meg.1.4. "Külső fénykibocsátó felület": egy meghatározott megfigyelési irány esetére a fénykibocsátó felület merőleges vetületét jelenti egy, a megfigyelési irányra merőleges síkon.1.5. "Hátsó ködlámpa típusa": olyan hátsó ködlámpák, amelyek nem térnek el olyan lényeges szempontokból, mint:1.5.1 kereskedelmi megnevezés vagy jel;1.5.2. az optikai rendszer jellemzői;1.5.3. az optikai hatást visszaverődés, fénytörés vagy fényelnyelés révén megváltoztató kiegészítő alkatrészek;1.5.4. az izzólámpa típusa.2. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK2.1. A II. melléklet 1.2.3. pontjában említett minden egyes mintának meg kell felelnie az alábbi előírásoknak.2.2. A hátsó ködlámpákat úgy kell megszerkeszteni és elkészíteni, hogy azok rendes használati feltételek mellett és az esetleg fellépő rezgési igénybevételek ellenére megfeleljenek az ebben az irányelvben előírt jellemzőknek, és megfelelő működésük megmaradjon.3. KIBOCSÁTOTT FÉNYERŐ3.1. A II. melléklet 1.2.3. pontjában említett és az 5. pont szerinti követelményeknek megfelelő két minta által mindenkor kisugárzott fény nem lehet kevesebb az alábbiakban meghatározott legkisebb értéknél, és nem lehet erősebb az alábbiakban meghatározott legnagyobb értéknél; fényerőt a referenciatengelyhez viszonyított, az alábbiakban megadott irányokban (amelyet a referenciatengellyel bezárt szög fokszámában adnak meg) kell mérni.3.2. A H- és V-tengelyek mentén a balra 10° és jobbra 10° és felfelé 5° és lefelé 5° közötti tartományban a fényerő legalább 150 cd. A tengelyek között a fényerő nem kevesebb, mint 75 cd.3.3. A fényerő a láthatóság egyik irányában sem lépi túl a 300 cd értéket.3.4. A külső fénykibocsátó felület nem nagyobb, mint 140 cm2.3.5. Az alkalmazandó mérési eljárásokat a III. melléklet ismerteti.4. VIZSGÁLATI ELJÁRÁSValamennyi mérést színtelen szabvány izzólámpával kell végezni, amelynek típusa a hátsó ködlámpához ajánlott, és amelyen az erre a lámpatípusra előírt normál fényáram van beállítva.5. HŐÁLLÓSÁGI VIZSGÁLAT5.1. A lámpatestet 20 perces felmelegedés után egy 1 órás folyamatos működési vizsgálatnak kell alávetni 23 ± 5 °C külső hőmérsékleten. E vizsgálatnál, a lámpatestre ajánlott típusú izzólámpát kell alkalmazni, és olyan feszültségű árammal kell ellátni, amely a megfelelő vizsgálófeszültségnél az előírt átlagos teljesítményét adja.5.2. Ha csak a legnagyobb teljesítmény van meghatározva, a vizsgálatot a meghatározott áramerősség 90 %-ának megfelelő teljesítménnyel kell végezni. A fent említett előírt átlagos vagy legnagyobb teljesítményhez minden esetben a 6, 12 vagy 24 V-os feszültségtartományt kell választani, mégpedig azt, amelynél eléri a legnagyobb értékét.5.3. A lámpatest környezeti hőmérsékleten történő stabilizálódása után semmilyen alakváltozásnak, repedésnek vagy elszíneződésnek nem szabad mutatkoznia.6. A KIBOCSÁTOTT FÉNY SZÍNEA készüléknek piros fényt kell kibocsátania. A kibocsátott fény színét a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) "A" szabványos fényforrásának megfelelő fényforrással, 2856 K színhőmérsékleten kell mérni, a színek az alábbi trikromatikus koordináták határain belül kell lennie:határérték a sárga felé : y ≤ 0,335határérték a bíborvörös felé : z ≤ 0,008.7. MEGFELELŐSÉG A SOROZATGYÁRTÁS ESETÉBENMinden EGK-típusjóváhagyási jellel ellátott hátsó ködlámpának meg kell felelnie a jóváhagyott típusnak és a 3. és 6. pont szerinti fotometriai feltételeknek. Azonban a gyártási sorozatból véletlenszerűen kiemelt hátsó ködlámpánál (4. pont szerinti szabvány izzólámpával mérve) a fényerősség értékei, minden megadott irányba, a 3. pontban előírt legkisebb értékek 80 %-a lehetnek.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZ EGK-ALKATRÉSZ-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS ÉS A MEGJELÖLÉS KÖVETELMÉYNEI1. AZ EGK-ALKATRÉSZ-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS KÉRÉSE1.1. Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás kérését a kereskedelmi név vagy jel tulajdonosa vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be.1.2. Minden egyes hátsó ködlámpa típusjóváhagyási kérelméhez az alábbiakat kell csatolni:1.2.1. rövid műszaki leírást, amely megadja az ajánlott izzólámpák típusát/típusait, ennek/ezeknek meg kell felelnie/felelniük a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (CIE) előírásainak;1.2.2. a hátsó ködlámpa típus azonosítását lehetővé tevő, elegendő részletességű rajzok három példányban, amelyek ábrázolják a járműre való felszerelés geometriai helyzetét, azt a megfigyelési irányt, amely a vizsgálatok során referenciatengelyként szolgál (vízszintes szög H = 0°, függőleges szög V = 0 °), a vizsgálatokhoz szükséges referenciaközpontot;1.2.3. két mintadarab; ha a hátsó ködlámpa csak a jármű egyik oldalán szerelhető fel, a két mintadarab ekkor is azonos lehet, de vagy csak a jobb, vagy csak a bal oldalra való felszerelésre lehet alkalmas;1.2.4. egy további mintadarab, amelyet a vizsgáló laboratóriumnak esetleg később szükségessé váló utólagos vizsgálat esetére meg kell őriznie.2. JELZÉSEK2.1. A hátsó ködlámpa EGK-alkatrész-típusjóváhagyásra benyújtott mintadarabjain az alábbiakat kell feltüntetni:2.1.1. a kérelmező kereskedelmi neve vagy jele; ennek jól olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lennie;2.1.2. az ajánlott izzólámpatípus/típusok jól olvasható és kitörölhetetlen megjelölése; és2.1.3. elegendő hely az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel és a 4. pontban előírt kiegészítő ábrák számára; ezt a helyet az 1.2.2. pontban említett rajzokon kell feltüntetni.3. EGK-ALKATRÉSZTÍPUSJÓVÁHAGYÁS3.1. Ha az 1.2.3. pont szerint benyújtott két mintadarab megfelel a 0., II. és III. melléklet követelményeinek, az EGK-alkatrésztípusjóváhagyást meg kell adni és egy alkatrésztípus-jóváhagyási számot hozzárendelni.3.2. Ez a szám nem érvényes más hátsó ködlámpatípusra.3.3. Ha egy hátsó ködlámpát és más lámpákat tartalmazó világító- és fényjelző berendezéstípusra EGK-típusjóváhagyást kérnek, az egyetlen közös EGK-típus-jóváhagyási jel azzal a feltétellel adható ki, hogy a hátsó ködlámpa megfelel ezen irányelv követelményeinek, a világító és fényjelző készülék részét képező más lámpák közül pedig azok, amelyekre EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kértek, a rájuk vonatkozó irányelveknek.4. JELEK4.1. Ezen irányelv szerint engedélyezett típusnak megfelelő minden hátsó ködlámpán fel van tüntetve egy EGK-alkatrésztípusjóváhagyási jel.4.2. Ez a jóváhagyási jel egy négyzetbe írt "e" betűből áll, amelyet az alkatrész-típusjóváhagyást kiadó tagállam betűjele vagy alábbi számjele követ:1  Németország,2  Franciaország,3  Olaszország,4  Hollandia,6  Belgium,11  Egyesült Királyság,13  Luxemburg,16  Norvégia,18  Dánia,IRL  Írország.Ehhez hozzátartozik egy EGK-alkatrész-típusjóváhagyási szám, amely ugyanaz, mint a hátsó ködlámpatípusra kiállított EGK-alkatrésztípusbizonyítvány száma.4.3. Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet az "F" ábra egészíti ki.4.4. Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási számot, alkalmas helyen, az "e" betűt körülvevő négyzet közelében kell elhelyezni.4.5. Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet és a kiegészítő ábrát úgy kell a lámpalencsére vagy a lencsék egyikére elhelyezni, hogy azok kitörölhetetlenek és jól olvashatóak legyenek akkor is, ha a hátsó helyzetjelző lámpa/lámpák a járműre fel van/vannak szerelve.4.6. A kiegészítő ábrával ellátott EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelre az I. melléklet tartalmaz mintát.4.7. Ha egy olyan hátsó ködlámpát tartalmazó világítóberendezés- és fényjelzőberendezés-típusra, amely más lámpával van összeépítve, a 3.3. pont szerinti egyetlen EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet bocsátanak ki, akkor egyetlen EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet lehet azon feltüntetni, amely az alábbiakat tartalmazza:- egy négyzetbe írt "e" betű, amelyet az engedélyt kiadó tagállam betűjele vagy számjele követ,- egy EGK-alkatrész-típusjóváhagyási szám,- a különböző irányelvek által megkövetelt jelzések, amelyek alapján az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kiadták.4.8. Ezen ábra egyes elemeinek a mérete nem lehet kisebb, mint az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás kiadásának alapjául szolgáló irányelvekben az egyedi jelölésekre előírt legnagyobb minimális érték.4.9. A több lámpából álló berendezés alkatrésztípus-jóváhagyási jeleinek mintáit a 2. függelék tartalmazza.--------------------------------------------------1. függelékPélda az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelre+++++ TIFF +++++A fent ábrázolt EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet viselő készülék egy hátsó ködlámpa, amelynek EGK-típusjóváhagyása az Egyesült Királyságban történt (e 11) 1471. szám alatt.--------------------------------------------------2. függelékPéldák EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelre+++++ TIFF +++++A fent látható EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet viselő berendezés egy 2. kategóriájú irányjelző lámpából, egy féklámpából, egy hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpából, egy I. osztályú fényvisszaverőből és egy hátsó ködlámpából áll, az EGK-típusjóváhagyás Belgiumban történt (e 6) a 270. szám alatt. A nyíl mutatja, hogy ezt a berendezést, amely csak a jármű egyik oldalára szerelhető fel, milyen irányba kell felszerelni. A nyíl a jármű eleje felé mutat.Példák egy EGK-típusjóváhagyással rendelkező, több lámpából álló berendezés jelölésére (egymással kölcsönösen egybeépített)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III. MELLÉKLETFOTOMETRIAI MÉRÉSEK1. A fotometriai mérések során a zavaró szórt fényt megfelelő letakarásokkal el kell kerülni.2. A méréseket az alábbiak szerint kell végezni, hogy teljesüljenek a követelmények:2.1. a mérési távolságot úgy kell megválasztani, hogy érvényesüljön a fordított négyzetes távolságtörvény;2.2. a mérőberendezést úgy kell összeállítani, hogy az érzékelő szögnyílása a lámpa referenciaközpontjából nézve 10 ’ és 1° között legyen;2.3. a meghatározott megfigyelési irányra a megkövetelt fényerő legkisebb értékét megfelelőnek kell tekinteni, ha az olyan irányban mérhető, amely 15 ”-nél nagyobb mértékben nem tér el a megfigyelési iránytól.3. A H = 0° és V = 0° irányok a referenciatengelynek felelnek meg. (Ennek később a járművön vízszintesen, a jármű hosszirányú felezősíkjával párhuzamosan a megkövetelt láthatóság irányában kell haladnia). A referenciatengely keresztül halad a referenciaközponton.+++++ TIFF +++++3.1. A tengelyeken kívüli fényerőt a legkülső mérési irányok által meghatározott rombuszon belül (lásd a fenti ábrát) mérik.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1969. május 28.) a nemzetközi utazás során alkalmazott import forgalmi és jövedéki adó alól nyújtott mentességre vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedés által megállapított rendelkezések összehangolásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31969L0169

Hivatalos Lap L 133 , 04/06/1969 o. 0006 - 0008 finn különkiadás fejezet 9 kötet 1 o. 0010  dán különkiadás sorozat I fejezet 1969(I) o. 0218  svéd különkiadás fejezet 9 kötet 1 o. 0010  angol különkiadás sorozat I fejezet 1969(I) o. 0232  görög különkiadás: fejezet 09 kötet 1 o. 0017  spanyol különkiadás fejezet 09 kötet 1 o. 0019  portugál különkiadás fejezet 09 kötet 1 o. 0019

		A Tanács irányelve(1969. május 28.)a nemzetközi utazás során alkalmazott import forgalmi és jövedéki adó alól nyújtott mentességre vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedés által megállapított rendelkezések összehangolásáról(69/169/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel annak ellenére, hogy a vámunió vívmánya magával hozza a vámoknak és a tagállamok közötti kereskedelemre vonatkozó vámokkal azonos hatású díjak többségének megszüntetését, addig is, amíg a közvetett adók összehangolása elér egy magasabb szintet, szükséges az importvám kivetésének fenntartása és az exportot terhelő adó elengedése az ilyen kereskedelem során;mivel kívánatos, hogy még az ilyen összehangolás megvalósítása előtt a tagállamok lakosságában jobban tudatosuljon a közös piac valósága, és hogy e cél érdekében intézkedéseket foganatosítsanak a tagállamok közötti utazás során előforduló importvámok rendszerének nagyobb fokú liberalizálására; mivel az ilyen intézkedések szükségességét a Közgyűlés tagjai ismételten hangsúlyozták;mivel az utazással kapcsolatos ilyen adócsökkentések további lépést jelentenek a tagállamok piacainak viszonossági alapon történő megnyitása és a nemzeti piacéhoz hasonló feltételek megteremtése felé;mivel az ilyen adócsökkentéseket az áruknak az utazók általi nem kereskedelmi jellegű behozatalára kell korlátozni; mivel általában az ilyen árukat már csak adózott formában lehet beszerezni azon (származási) országban, ahonnan érkeztek, és így, ha a belépés szerinti ország a megadott kereteken belül eltekint az importot terhelő forgalmi és jövedéki adók felszámításától, akkor ezzel lehet elkerülni a kettős adóztatást, anélkül hogy ez az adóztatás hiányához vezetne;mivel az importvámok csökkentésének közösségi rendszere harmadik országok és a Közösség országai közötti utazás tekintetében is szükségesnek bizonyult,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A harmadik országok és a Közösség országai közötti utazás során a forgalmi és a jövedéki adó alóli behozatali vámmentesség az utazók személyes poggyászában lévő árukra vonatkozik, ha ez a behozatal nem kereskedelmi jellegű, és ha az áruk teljes értéke személyenként nem haladja meg a 25 elszámolási egységet.(2) A tagállamok a tizenöt évesnél fiatalabb utazók esetében 10 elszámolási egységre csökkenthetik e mentességet.(3) Amennyiben több áru személyenkénti teljes értéke meghaladja a 25 elszámolási egységet vagy a (2) bekezdésben rögzített mennyiséget, az adott esettől függően, az említett összeg mértékéig mentességet kell biztosítani azon árukra, amelyek külön behozatal esetén mentességet kaptak volna, megértve azt, hogy egy adott áru értékét nem lehet megosztani.2. cikk(1) A tagállamok közötti utazás vonatkozásában a forgalmi és a jövedéki adó alóli behozatali mentesség azokra az utazók személyi poggyászában lévő árukra vonatkozik, amelyek megfelelnek a Szerződés 9. és 10. cikkében megállapított feltételeknek, amennyiben az ilyen behozatal nem kereskedelmi jellegű, és az áruk teljes értéke személyenként nem éri el a 75 elszámolási egységet. A mentesség abban az esetben is megadható, ha az utazás a tagál lamokon kívüli országok területén való átutazásra is kiterjed.(2) A tagállamok a tizenöt évesnél fiatalabb utazók esetében 20 elszámolási egységre csökkenthetik e mentességet.(3) Amennyiben több áru személyenkénti teljes értéke meghaladja a 75 elszámolási egységet vagy a (2) bekezdésben rögzített mennyiséget, az adott esettől függően, az említett összeg mértékéig mentességét kell biztosítani azon árukra, amelyek külön behozatal esetén mentességet kaptak volna, megértve azt, hogy egy adott áru értékét nem lehet megosztani.3. cikkEzen irányelv alkalmazásában:(1) Az 1. és 2. cikkben említett adómentességek meghatározásakor nem veszik figyelembe azon személyes vagyontárgyakat, amelyeket ideiglenesen behoztak vagy az ideiglenes kivitelt követően újra behoztak.(2) A behozatal nem számít kereskedelmi jellegűnek, ha:a) alkalmanként történik, ésb) kizárólag az utazók személyes vagy családi használatára szolgáló vagy ajándéknak szánt árukra terjed ki; az ilyen áruk nem lehetnek olyan jellegűek vagy mennyiségűek, ami arra utal, hogy a behozatal kereskedelmi céllal történik.4. cikk(1) Az Európán kívüli lakóhellyel rendelkező utazókra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül valamennyi tagállam az alábbi mennyiségi korlátozásokat vezeti be az alább felsorolt áruk forgalmi és jövedéki adója alól nyújtott mentesség vonatkozásában:a) Dohánytermékek:200 db cigarettavagy 100 db szivarka (egyenként legfeljebb 3 gramm tömegű szivar)vagy 50 db szivarvagy 250 gramm fogyasztási dohányb) Alkoholtartalmú italok:- párlat és égetett szesz 22o-ot meghaladó alkoholtartalommal: 1 szabvány palack (0,7 – 1 liter)vagy- párlat, égetett szesz és bor vagy alkohol alapú aperitif legfeljebb 22o-os alkoholtartalommal; habzóbor, szeszezett bor: összesen 2 literés- csendes bor : összesen 2 literigc) Parfüm: 50 gramméskölnivíz: ¼ literd) Kávé: 500 grammvagy kávékivonat és -eszencia: 200 gramme) Tea: 100 grammvagy teakivonat és -eszencia: 40 gramm(2) Az (1) bekezdés a), b) és d) pontjában említett árukra a tizenöt évnél fiatalabb utazók esetében nem vonatkozik az adómentesség.(3) Az (1) bekezdésben megállapított mennyiségi korlátozásokon belül és a (2) bekezdés korlátozásainak figyelembevételével az 1. és 2. cikkben említett mentesség megállapításakor nem veszik figyelembe az (1) bekezdésben felsorolt áruk értékét.5. cikk(1) A tagállamok alacsonyabb korlátokat is bevezethetnek a mentesség alá tartozó áruk értékére és/vagy mennyiségére vonatkozóan, amennyiben azokat- a határ menti utasforgalomban importálják,- a nemzetközi utazásban alkalmazott közlekedési eszközök személyzete importálja,- egy tagállam fegyveres erőinek másik tagállamban állomásozó tagjai importálják, ideértve a polgári személyzetet, valamint a házastársakat és az eltartott gyermekeket.(2) A tagállamok kivonhatják a mentesség alól a közös vámtarifa 71.07 és 71.08 tarifaszáma alá tartozó árukat.(3) A tagállamok csökkenthetik a 4. cikk (1) bekezdésének a) és d) pontjában említett áruk mennyiségét a tagállamok valamelyikébe harmadik országból érkező utazók esetében.6. cikkA tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek annak elkerülése érdekében, hogy olyan utazók szállítmányaira engedélyezzenek adóelengedést, amelyeknek állandó lakóhelye, szokásos tartózkodási helye vagy munkavégzésének helye valamelyik tagállamban van, és amelyek hasznot húznak az ezen irányelv rendelkezései által nyújtott előnyökből.7. cikkA tagállamok felkerekíthetik az 1. és 2. cikkben megállapított elszámolási egységek összegének átváltásából keletkező, nemzeti valutában kifejezett összeget.8. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1970. január 1-jéig hatályba léptetik azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.(2) Mindegyik tagállam tájékoztatja a Bizottságot az ezen irányelv végrehajtása érdekében meghozott intézkedéseiről.A Bizottság minden ilyen tájékoztatást közöl a többi tagállammal.9. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1969. május 28-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Thorn--------------------------------------------------