title: Az Európai Parlament és a Tanács 2007/36/EK irányelve ( 2007. július 11. ) az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról a tőzsdén jegyzett társaságokban

text:
               14.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 184/17

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/36/EK IRÁNYELVE

   (2007. július 11.)
   az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról a tőzsdén jegyzett társaságokban
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. és 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság „A társasági jog korszerűsítése és a vállalatirányítás javítása – terv az előrelépéshez” című, 2003. május 21-i, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményében rámutatott arra, hogy új célzott kezdeményezésekre van szükség a tőzsdén jegyzett társaságokban a részvényesi jogok erősítése céljából, és a határokon átnyúló szavazáshoz kapcsolódó problémákat sürgősen meg kell oldani.

               (2)

               Az Európai Parlament a 2004. április 21-i állásfoglalásában (3) támogatásáról biztosította a Bizottságot a részvényesi jogok erősítésére vonatkozó törekvéseiben: különösen az átláthatósági szabályok, a képviselő útján történő szavazati jog, a közgyűlésen elektronikus úton való részvétel lehetőségének kiterjesztése, valamint a szavazati jog határokon átnyúló gyakorlásának biztosítása révén.

               (3)

               A szavazati jogot biztosító részvények tulajdonosainak lehetővé kell tenni e joguk gyakorlását, mivel az a részvények vásárlásakor a fizetendő árban kifejezést nyer. Ezenfelül a részvényesek általi tényleges ellenőrzés a hatékony és eredményes vállalatirányítás előfeltétele, ezért azt meg kell könnyíteni, és ösztönözni kell. Ezért a tagállamok jogszabályait e célból összehangoló intézkedések elfogadására van szükség. Fel kell számolni azon akadályokat, így a szavazati jog gyakorlásának a részvények közgyűlés előtt meghatározott időre történő zárolásától való függővé tételét, amelyek visszatartják a részvényeseket a szavazástól. Mindazonáltal ez az irányelv nem érinti a kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott befektetési jegyekre vagy az ilyen vállalkozásokban megvásárolt vagy eladott befektetési jegyekre vonatkozó meglévő közösségi jogszabályokat.

               (4)

               A meglévő közösségi jogszabályok nem elegendőek e cél eléréséhez. Az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) azon információkra összpontosít, amelyeket a kibocsátónak a piac számára nyilvánossá kell tennie, ennek megfelelően nem foglalkozik magával a részvényesi szavazási eljárással. Ezenfelül a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) kötelezi a kibocsátókat egyes, a közgyűlés szempontjából lényeges információk és dokumentumok közzétételére a székhelyük szerinti tagállamban. Ennélfogva egyes minimumszabályokat kell bevezetni a befektetők védelme, valamint a szavazati jogot biztosító részvényekhez kapcsolódó részvényesi jogok zavartalan és hatékony gyakorlásának elősegítése céljából. A szavazati jogtól eltérő jogok tekintetében a tagállamoknak lehetősége van e minimumszabályok alkalmazását a szavazati jogot nem biztosító részvényekre is kiterjeszteni, amennyiben az említett minimumszabályok e részvényekre még nem vonatkoznak.

               (5)

               A tőzsdén jegyzett társaságok részvényeinek jelentős hányada olyan részvényesek tulajdonában van, akik nem abban a tagállamban honosak, ahol a társaság létesítő okirat szerinti székhelye található. A nem honos részvényeseknek lehetővé kell tenni, hogy ugyanolyan könnyen gyakorolhassák a közgyűléshez kapcsolódó jogaikat, mint azon részvényesek, akik a társaság létesítő okirat szerinti székhelye tagállamában honosak. Ez megköveteli azon akadályok megszüntetését, amelyek gátolják a nem honos részvényesek hozzáférését a közgyűlésre vonatkozó lényeges információkhoz és a szavazati jogok gyakorlását a közgyűlésen való személyes megjelenés nélkül. Ezen akadályok megszüntetése azon honos részvényesek számára is előnyös, akik nem tudnak vagy nem vesznek részt a közgyűlésen.

               (6)

               A részvényeseknek lakóhelyüktől függetlenül lehetővé kell tenni a közgyűlésen vagy azt megelőzően, a tájékozott szavazást. Valamennyi részvényes számára elegendő időt kell biztosítani a közgyűlésen előterjesztendő dokumentumok tanulmányozására, és annak eldöntésére, hogyan szavaznak. Ezért kellő időben értesítést kell küldeni a közgyűlésről, és a részvényesek rendelkezésére kell bocsátani a közgyűlés részére előterjesztendő valamennyi információt. Ki kell használni a modern technológia által nyújtott lehetőségeket, amelyek segítségével az információk azonnal hozzáférhetővé tehetők. Ez az irányelv abból indul ki, hogy a tőzsdén jegyzett valamennyi társaság rendelkezik már internetes honlappal.

               (7)

               A részvényeseknek elvben lehetővé kell tenni, hogy felvetessenek új pontokat a közgyűlés napirendjére, és a napirendi pontokhoz kapcsolódóan határozattervezeteket terjesszenek elő. A Közösségben jelenleg alkalmazott különböző időkeretek és részletes szabályok sérelme nélkül, e jogok gyakorlására két alapvető szabálynak kell vonatkoznia, nevezetesen hogy az e jogok gyakorlásához megkövetelt küszöbérték nem haladhatja meg a társaság alaptőkéjének 5 %-át, és hogy valamennyi részvényesnek minden esetben időben kézhez kell kapnia a végleges napirendet ahhoz, hogy felkészülhessen az egyes napirendi pontok megvitatására és az azokhoz kapcsolódó szavazásra.

               (8)

               Elvben minden részvényesnek lehetővé kell tenni, hogy a közgyűlés napirendi pontjaihoz kapcsolódóan kérdéseket tegyen fel és azokra választ kapjon, ugyanakkor a kérdések feltevésének és megválaszolásának módjára és időpontjára vonatkozó szabályok megállapítását a tagállamokra kell bízni.

               (9)

               Jogi akadályok nem gátolhatják a társaságokat abban, hogy részvényeseiknek felajánlják a részvételt a közgyűlésen bármely elektronikus eszközzel. A személyes megjelenés nélküli – akár levélben, akár elektronikus úton történő – szavazás a közgyűlésen nem sújtható más korlátozással, mint amely a személyazonosság igazolásához és az elektronikus kommunikáció biztonságos voltához szükséges. Ez azonban nem korlátozhatja a tagállamokat, hogy szabályokat fogadjanak el a célból, hogy a szavazás eredménye minden esetben a részvényesek szándékát tükrözze, beleértve az olyan helyzetek kezelésére irányuló szabályokat is, amikor azt követően merülnek fel új körülmények, vagy azt követően derül azokra fény, hogy a részvényes levélben vagy elektronikus úton már leadta szavazatát.

               (10)

               A megfelelő vállalatirányítás megköveteli, hogy a képviselő útján történő szavazási eljárás zökkenőmentes és hatékony legyen. Ezért fel kell számolni azokat a meglévő korlátozásokat és akadályokat, amelyek a képviselő útján történő szavazást nehézkessé és költségessé teszik. A megfelelő vállalatirányításhoz azonban megfelelő biztosítékok is szükségesek a képviselő útján történő szavazással való esetleges visszaéléssel szemben. A képviselő ezért köteles betartani a részvényestől esetlegesen kapott utasításokat, a tagállamoknak pedig lehetővé kell tenni olyan megfelelő rendelkezések meghozatalát, amelyek biztosítják, hogy a képviselő kizárólag a részvényes érdekében járjon el, az esetleges érdekellentétet kiváltó okoktól függetlenül. Az esetleges visszaélések elleni rendelkezéseket különösen olyan szabályok alkothatják, amelyeket a tagállamok az aktívan meghatalmazásokat gyűjtő vagy meghatározott jelentős számú meghatalmazásnál ténylegesen többet felhalmozó személyek tevékenységének szabályozására fogadtak el, különösen a megbízhatóság és az átláthatóság megfelelő szintjének biztosítása érdekében. Ezen irányelv értelmében a részvényesek korlátlanul jogosultak arra, hogy az említett személyeket meghatalmazzák a közgyűlésen nevükben történő részvételre és szavazásra. Ez az irányelv nem érinti azonban azon szabályokat vagy szankciókat, amelyeket a tagállamok e személyekre vonatkozóan írhatnak elő, amennyiben a szavazásra az összegyűjtött meghatalmazások csalárd felhasználásával került sor. Ezenfelül ezen irányelv nem kötelezi a társaságokat annak ellenőrzésére, hogy a képviselők az őket kijelölő részvényesek szavazási utasításai szerint járnak-e el.

               (11)

               Pénzügyi közvetítők közreműködése esetén az utasításokon alapuló szavazás hatékonysága nagymértékben függ a közvetítői lánc hatékonyságától, mivel a befektetők gyakran nem tudják gyakorolni a részvényeikkel járó szavazati jogukat a lánchoz tartozó valamennyi közvetítő együttműködése nélkül, akiknek esetleg nem fűződik gazdasági érdeke a részvényekhez. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a befektetők határon átnyúló helyzetekben is gyakorolhassák a szavazati jogukat, fontos, hogy a közvetítők megkönnyítsék a szavazati jog gyakorlását. A Bizottságnak egy ajánlás keretében további figyelmet kellene szentelnie e kérdésnek a célból, hogy hatékony szavazási szolgáltatások álljanak a befektetők rendelkezésére, és hogy a szavazati jogok gyakorlása összhangban álljon az e befektetőktől kapott utasításokkal.

               (12)

               Bár a közgyűlés előtt elektronikus úton vagy levélben leadott szavazatoknak az ügyviteli, igazgatási vagy felügyelő testülettel, illetve a nyilvánossággal való közlésének időzítése a vállalatirányítás fontos kérdése, ennek meghatározása a tagállamokra bízható.

               (13)

               A szavazati eredményeket olyan módszerekkel kell megállapítani, amelyek tükrözik a részvényesek által kifejezett szavazási szándékot, és azokat a közgyűlést követően átlátható módon közzé kell tenni azokat legalább a társaság internetes honlapján keresztül.

               (14)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen lehetővé tenni a részvényeseknek, hogy a Közösségen belül ténylegesen gyakorolhassák jogaikat, a tagállamok nem tudják a meglévő közösségi jogszabályok alapján kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedések léptéke és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (15)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   (1)   Ezen irányelv követelményeket állapít meg a szavazati jogot megtestesítő részvényekhez kapcsolódó egyes részvényesi jogok gyakorlására azon társaságok közgyűlésével kapcsolatban, amelyek valamely tagállamban rendelkeznek létesítő okirat szerinti székhellyel, és amelyek részvényeit bevezették a valamely tagállamban lévő vagy működő szabályozott piacra.
   (2)   Az ezen irányelv hatálya alá tartozó kérdések szabályozására az a tagállam illetékes, amelyben a társaság a létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkezik, és az „alkalmazandó jogra” való hivatkozások alatt e tagállam joga értendő.
   (3)   A tagállamok a következő társasági formákat mentesíthetik ezen irányelv alkalmazása alól:

               a)

               az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (7) 1. cikke (2) bekezdése szerinti kollektív befektetési vállalkozások;

               b)

               olyan vállalkozások, amelyeknek kizárólagos célja a befektetőktől nyilvánosan bevont tőke kollektív befektetése, amelyek a kockázatmegosztás elve alapján működnek, és amelyek a befektetéseik tárgyaként szolgáló értékpapírok egyik kibocsátójában sem kívánnak jogi vagy irányítási ellenőrzést szerezni, feltéve, hogy e kollektív befektetési vállalkozásokat a hatáskörrel rendelkező hatóságok engedélyezték és felügyelik, valamint hogy a 85/611/EGK irányelvben foglaltakkal egyenértékű tevékenységet ellátó letétkezelővel rendelkeznek;

               c)

               szövetkezetek.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

               a)

               „szabályozott piac”: a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott piac;

               b)

               „részvényes”: olyan természetes vagy jogi személy, akit vagy amelyet az alkalmazandó jog részvényesként ismer el;

               c)

               „képviselet”: a részvényes általi meghatalmazás egy természetes vagy jogi személy részére, hogy a részvényes egyes jogait vagy összes jogát annak nevében a közgyűlésen gyakorolja.

         3. cikk
   További nemzeti intézkedések
   Ez az irányelv nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy további kötelezettségeket írjanak elő a társaságok számára, vagy egyéb módon további intézkedéseket tegyenek az ezen irányelvben említett jogok részvényesek általi gyakorlásának megkönnyítése érdekében.
   II.   FEJEZET
   A KÖZGYŰLÉS
   4. cikk
   A részvényesekkel szembeni egyenlő bánásmód
   A társaság egyenlő bánásmódot biztosít minden olyan részvényesnek, akik a közgyűlésen való részvétel és a szavazati jogok gyakorlása tekintetében azonos helyzetben vannak.
   5. cikk
   Tájékoztatás a közgyűlés előtt
   (1)   A nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 9. cikke (4) bekezdésének és 11. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a társaság az e cikk (2) bekezdésében meghatározott valamelyik módon, legkésőbb a közgyűlés napját megelőző huszonegyedik napon kiküldje a közgyűlési meghívót.
   A tagállamok előírhatják, hogy amennyiben a társaság felkínálja a részvényeseknek az összes részvényes számára hozzáférhető elektronikus úton való szavazás lehetőségét, akkor a közgyűlés határozhat úgy, hogy a társaság a közgyűlési meghívót – az éves közgyűlés kivételével – az e cikk (2) bekezdésében meghatározott valamelyik módon, legkésőbb a közgyűlés napját megelőző tizennegyedik napon köteles kiküldeni. Ezt a határozatot a részvényekhez, illetve a képviselt alaptőkéhez kapcsolódó szavazatok legalább kétharmados többségével kell meghozni, legfeljebb a soron következő éves közgyűlésig tartó időtartamra.
   A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az első és második albekezdésben említett minimális időszakokat a közgyűlés első összehívásakor felmerült határozatképtelenség következtében kiküldött második vagy azt követő közgyűlési meghívó esetében, feltéve, hogy az e cikkben foglaltak teljesültek az első összehíváskor, és a napirendre nem került fel újabb napirendi pont, valamint legalább tíz nap eltelt a végleges összehívás és a közgyűlés időpontja között.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott illetékes tagállam által megállapított további értesítési és közzétételi követelmények sérelme nélkül a társaság oly módon köteles kiküldeni az e cikk (1) bekezdésében említett meghívót, hogy biztosítsa az ahhoz való gyors, megkülönböztetésmentes hozzáférést. A tagállamnak olyan médiumok használatát kell előírnia a társaság számára, amelyek ésszerűen igénybe vehetők az információk hatékony terjesztésére a Közösség egész területén. A tagállam nem írhatja elő kizárólag olyan médiumok használatának kötelezettségét, amelyek üzemeltetői saját területén letelepedettek.
   A tagállamnak nem kell alkalmaznia az első albekezdést azon társaságokra, amelyek a hatályos részvénykönyvből meg tudják állapítani részvényeseik nevét és címét, feltéve, hogy a társaság minden egyes nyilvántartott részvényesének köteles megküldeni a meghívót.
   A társaság egyik esetben sem számíthat fel külön költséget a meghívó előírt módon történő kiküldéséért.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett meghívóban legalább:

               a)

               pontosan fel kell tüntetni a közgyűlés időpontját és helyszínét, valamint a közgyűlés javasolt napirendjét;

               b)

               szerepelnie kell azon eljárások pontos és egyértelmű leírásának, amelyeket a részvényesnek be kell tartania a közgyűlésen való részvétel és szavazás érdekében. Ez magában foglalja az alábbiakkal kapcsolatos információkat:

                           i.

                           a 6. cikk értelmében fennálló részvényesi jogok – amennyiben e jogok a meghívó kiküldését követően gyakorolhatók –, valamint a 9. cikk értelmében fennálló részvényesi jogok és az e jogok gyakorlására nyitva álló határidők; a meghívó szorítkozhat kizárólag a jogok gyakorlására nyitva álló határidők megjelölésére, feltéve, hogy említést tesz arról, hogy az e jogokkal kapcsolatos részletes tájékoztatás hozzáférhető a társaság internetes honlapján;

                           ii.

                           a képviselő útján történő szavazásra vonatkozó eljárás, különösen a képviselő útján történő szavazáshoz használandó nyomtatványok és azon eszközök, amelyek révén a társaság kész elfogadni a képviselő kijelöléséről szóló elektronikus értesítéseket; valamint

                           iii.

                           adott esetben a szavazatok levélben vagy elektronikus úton történő leadására vonatkozó eljárások;

               c)

               adott esetben meg kell jelölni a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott fordulónapot és tájékoztatást kell adni arról, hogy kizárólag azoknak áll jogában a közgyűlésen részt venni és szavazni, akik abban az időpontban részvényesek;

               d)

               meg kell jelölni, hogy hol és hogyan érhető el a (4) bekezdés c) és d) pontjában említett dokumentumok és határozattervezetek teljes, eredeti terjedelmű szövege;

               e)

               fel kell tüntetni azon internetes honlap címét, amelyen a (4) bekezdésben említett információk hozzáférhetőek lesznek.

         (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a közgyűlés napját megelőző legfeljebb huszonegyedik napon kezdődő időszakban folyamatosan és a közgyűlés napjával bezárólag a társaság internetes honlapján a részvényesek számára hozzáférhetővé tegye legalább a következő információkat:

               a)

               az (1) bekezdésben említett meghívó;

               b)

               a részvények és szavazati jogok teljes száma az összehívás időpontjában (beleértve az egyes részvényosztályokra vonatkozó külön összesítéseket, amennyiben a társaság alaptőkéje két vagy több részvényosztályra oszlik);

               c)

               a közgyűlés elé terjesztendő dokumentumok;

               d)

               határozattervezet vagy – amennyiben nem tettek javaslatot határozat elfogadására – az alkalmazandó jog által kijelölendő, társaságon belüli illetékes testület észrevétele a közgyűlés javasolt napirendjének egyes pontjaira vonatkozóan; ezenfelül a részvényesek által előterjesztett határozattervezeteket a társaság általi kézhezvételt követően a lehető leghamarabb fel kell tenni az internetes honlapra;

               e)

               adott esetben a képviselő útján történő szavazáshoz és a levélben történő szavazáshoz használandó nyomtatványok, kivéve, ha azokat a nyomtatványokat közvetlenül megküldik valamennyi részvényesnek.

         Amennyiben az e) pontban említett nyomtatványok technikai okokból nem tehetők hozzáférhetővé az interneten, a társaságnak meg kell jelölnie az internetes honlapján, hogy azok papíron hogyan szerezhetők be. Ebben az esetben a társaság köteles megküldeni a nyomtatványokat postai szolgáltatás útján és térítésmentesen az azt kérő valamennyi részvényes részére.
   Amennyiben a 2004/25/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének, 11. cikke (4) bekezdésének értelmében, vagy e cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a közgyűlési meghívót a közgyűlést megelőző huszonegyedik napot követően küldik ki, az e bekezdésben meghatározott időtartam ennek megfelelően lerövidül.
   6. cikk
   A közgyűlés napirendjének bővítéséhez és határozattervezet előterjesztéséhez való jog
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a részvényeseknek egyénileg vagy közösen:

               a)

               jogukban álljon pontokat felvetetni a közgyűlés napirendjére, feltéve, hogy valamennyi ilyen napirendi ponthoz csatolják az indokolást vagy a közgyűlésen elfogadandó határozattervezetet; és

               b)

               jogukban álljon a közgyűlés napirendjén szereplő vagy az arra felveendő napirendi pontokkal kapcsolatban határozattervezetet előterjeszteni.

         A tagállamok előírhatják, hogy az a) pontban említett jog csak az éves közgyűléssel kapcsolatban legyen gyakorolható, feltéve, hogy a részvényeseknek joga van egyénileg vagy közösen olyan közgyűlést összehívni vagy a társasággal összehívatni, amely nem éves közgyűlés, és amelynek napirendje tartalmazza legalább az ezen részvényesek által kérelmezett valamennyi napirendi pontot.
   A tagállamok előírhatják, hogy e jogokat írásban kell gyakorolni (postai szolgáltatás útján vagy elektronikus úton továbbítva).
   (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott jogok bármelyikének az a feltétele, hogy a szóban forgó részvényesnek vagy részvényeseknek a társaságban meghatározott minimális részesedéssel kell rendelkeznie, akkor ez a részesedés nem haladhatja meg az alaptőke 5 %-át.
   (3)   Minden tagállam meghatároz a közgyűlést vagy az összehívást megelőző bizonyos számú napból álló időtartamot, amely során a részvényesek gyakorolhatják az (1) bekezdés a) pontjában említett jogot. Ugyanilyen módon minden tagállam meghatározhat egy határidőt az (1) bekezdés b) pontjában említett jog gyakorlása tekintetében is.
   (4)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az (1) bekezdés a) pontjában említett jog gyakorlása a közgyűlés részvényesekkel már közölt napirendjének módosításával jár, a társaság a felülvizsgált napirendet tegye hozzáférhetővé az előző napirenddel azonos módon, a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti megfelelő fordulónapot megelőzően, vagy ha nincs megfelelő fordulónap, akkor a közgyűlést megelőzően kellő időben ahhoz, hogy a többi részvényes képviselőt jelölhessen ki vagy adott esetben levélben szavazzon.
   7. cikk
   A közgyűlésen való részvételre és szavazásra vonatkozó követelmények
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy

               a)

               a részvényesek közgyűlésen való részvételi és részvényeikhez kapcsolódó szavazati jogát ne lehessen olyan követelményhez kötni, hogy részvényeiket a közgyűlést megelőzően egy másik természetes vagy jogi személynél letétbe helyezzék vagy arra átruházzák, vagy névre szólóvá alakítsák; és

               b)

               a részvényeseknek a részvényeik – (2) bekezdésben meghatározott – fordulónap és az érintett közgyűlés közötti időszakban történő eladásával vagy azok más módon történő átruházásával kapcsolatos jogaira ne vonatkozzon az egyébként meglévőtől eltérő korlátozás.

         (2)   A tagállamok előírják, hogy a részvényesek közgyűlésen való részvételi és részvényeikhez kapcsolódó szavazati jogát az adott részvényesnek a közgyűlést megelőző, meghatározott időpontban (a „fordulónapon”) tulajdonában lévő részvények vonatkozásában kell megállapítani.
   A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az első albekezdést azon társaságokra, amelyek a hatályos részvénykönyvből a közgyűlés napján meg tudják állapítani részvényeseik nevét és címét.
   (3)   Az egyes tagállamok biztosítják, hogy minden társaságra egységes fordulónap vonatkozzon. A tagállamok azonban eltérő fordulónapokat állapíthatnak meg a bemutatóra szóló részvényeket kibocsátott társaságok számára és a névre szóló részvényeket kibocsátott társaságok számára, feltéve, hogy egységes fordulónap vonatkozik a mindkét típusú részvényt kibocsátott társaságokra. A fordulónap legfeljebb harminc nappal előzheti meg azt a közgyűlést, amelyre vonatkozik. E rendelkezés és az 5. cikk (1) bekezdésének végrehajtásakor az egyes tagállamok biztosítják, hogy legalább nyolc nap teljen el a közgyűlés összehívásának lehető legkésőbbi időpontja és a fordulónap között. A napok számának kiszámításához nem kell figyelembe venni ezt a két napot. Az 5. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében foglalt esetekben azonban a tagállam előírhatja, hogy legalább hat nap teljen el a második vagy azt követő közgyűlés meghívója kiküldésének lehető legkésőbbi időpontja és a fordulónap között. A napok számának kiszámításához nem kell figyelembe venni ezt a két napot.
   (4)   A részvényesi minőség bizonyítására csak olyan követelmények írhatók elő, amelyek a részvényes személyazonosságának igazolásához szükségesek, és csak e cél elérésével arányos mértékben.
   8. cikk
   Részvétel a közgyűlésen elektronikus úton
   (1)   A tagállamok megengedik a társaságoknak, hogy felajánlják részvényeseiknek a közgyűlésen való bármely elektronikus részvétel lehetőségét, nevezetesen a következő részvételi formák mindegyikét vagy ezek egyikét:

               a)

               a közgyűlés valós idejű közvetítése;

               b)

               valós idejű, kétirányú kapcsolattartás, amelynek révén a részvényesek távolról is hozzászólhatnak a közgyűléshez;

               c)

               a közgyűlés előtt vagy annak során a szavazatok leadására alkalmazott mechanizmus, amely révén nincs szükség a közgyűlésen személyesen jelen lévő képviselő kijelölésére.

         (2)   A részvényesek közgyűlésen való részvételét lehetővé tevő elektronikus eszközök használata kizárólag olyan követelményeknek és korlátozásoknak vethető alá, amelyek a részvényesek személyazonosságának igazolásához és az elektronikus kommunikáció biztonságosságának garantálásához szükségesek, és csak e cél elérésével arányos mértékben.
   E rendelkezés nem érinti azon jogszabályokat, amelyeket a tagállamok a társaságon belüli döntéshozatali folyamat tekintetében az elektronikus úton való bármely részvételi forma bevezetésére vagy végrehajtására vonatkozóan elfogadtak vagy elfogadhatnak.
   9. cikk
   A kérdésfeltevés joga
   (1)   A közgyűlés napirendi pontjaival kapcsolatban minden részvényesnek jogában áll kérdéseket feltenni. A társaságnak meg kell válaszolnia a részvényesek által feltett kérdéseket.
   (2)   A kérdésfeltevés joga és a válaszadás kötelezettsége azon rendelkezések körébe tartozik, amelyeket a tagállamok a részvényesek azonosításának, a közgyűlések rendes lefolyásának és előkészítésének, valamint a bizalmas információk és a társaságok üzleti érdekei védelmének biztosítása érdekében hoznak, vagy amelyek ilyen célú meghozatalát lehetővé teszik a társaságok számára. A tagállamok megengedhetik a társaságnak, hogy az azonos tartalmú kérdésekre egyetlen átfogó választ adjon.
   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egy válasz megadottnak minősül akkor, ha a kérdéses információ a társaság internetes honlapján kérdés-felelet formában hozzáférhető.
   10. cikk
   Képviselő útján történő szavazás
   (1)   Minden részvényesnek jogában áll bármely más természetes vagy jogi személyt képviselőnek kijelölni abból a célból, hogy a nevében részt vegyen és szavazzon a közgyűlésen. A képviselő ugyanazon felszólalási és kérdésfeltevési jogokkal rendelkezik a közgyűlésen, mint amelyekkel az általa képviselt részvényes rendelkezne.
   A tagállamok a képviselő jogképességére vonatkozó előíráson kívül hatályon kívül helyeznek minden olyan jogszabályt, amely korlátozza vagy a társaságok számára lehetővé teszi, hogy korlátozzák valamely személy képviselőként történő kijelölhetőségét.
   (2)   A tagállamok a képviselő kijelölését korlátozhatják egyetlen közgyűlésre vagy olyan közgyűlésekre, amelyek megtartására meghatározott időn belül kerül sor.
   A 13. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok korlátozhatják a részvényesek által bármely közgyűlés vonatkozásában képviselőként kijelölhető személyek számát. Azonban ha a részvényes egynél több értékpapírszámlán vezetett társasági részvénnyel rendelkezik, ez a korlátozás nem akadályozhatja meg a részvényest abban, hogy az egyes értékpapírszámlákon vezetett részvények tekintetében bármely közgyűlésre külön képviselőt jelöljön ki. Ez nem érinti az alkalmazandó jog által előírt szabályokat, amelyek tiltják az ugyanazon részvényeshez tartozó részvények tekintetében az eltérő szavazatok leadását.
   (3)   A tagállamok – az (1) és (2) bekezdésben kifejezetten megengedett korlátozásoktól eltekintve – nem korlátozhatják, illetve nem tehetik lehetővé a társaságok számára, hogy korlátozzák a részvényesi jogok képviselő általi gyakorlását egyéb célból, mint a képviselő és azon részvényes közötti esetleges érdekellentétek kezelése, akinek érdekei szerint a képviselő eljárni köteles, és e tekintetben a tagállamok nem írhatnak elő a következőktől eltérő követelményeket:

               a)

               a tagállamok előírhatják, hogy a képviselő közöljön meghatározott tényeket, amelyek lényegesnek bizonyulhatnak a részvényesek számára azon kockázat felmérésében, hogy a képviselő a részvényesétől eltérő érdeket képviselhet;

               b)

               a tagállamok korlátozhatják vagy kizárhatják a részvényesi jogok képviselő általi gyakorlását, amennyiben a képviselő nem rendelkezik szavazási utasítással minden egyes határozatra vonatkozóan, amelyről a részvényes nevében szavaznia kell;

               c)

               a tagállamok korlátozhatják vagy kizárhatják a meghatalmazás átruházását más személyre, ez azonban nem akadályozza meg a jogi személy képviselőt abban, hogy a meghatalmazását az ügyviteli vagy az igazgatási testületének tagja vagy az egyik alkalmazottja útján gyakorolhassa.

         Az e bekezdés értelmében vett érdekellentét különösen azokban az esetekben merülhet fel, amikor a képviselő:

               i.

               a társaság ellenőrzést gyakorló részvényese vagy egy ilyen részvényes által ellenőrzött más jogalany;

               ii.

               a társaság vagy az i. pontban említett ellenőrző részvényes vagy ellenőrzött jogalany ügyviteli, igazgatási vagy felügyelő testületének tagja;

               iii.

               a társaság vagy az i. alpontban említett ellenőrző részvényes vagy ellenőrzött jogalany alkalmazottja vagy könyvvizsgálója;

               iv.

               az i–iii. alpontban említett természetes személyek valamelyikével rokoni kapcsolatban áll.

         (4)   A képviselőnek a kijelölő részvényes utasításai szerint kell szavaznia.
   A tagállamok előírhatják, hogy a képviselők egy meghatározott minimális időszakra nyilvántartást vezessenek a szavazási utasításokról, és kérésre igazolják, hogy ezen utasítások szerint jártak el.
   (5)   A képviselő – az így képviselt részvényesek számára vonatkozó korlátozás nélkül – több részvényes képviseletében is eljárhat. Amennyiben a képviselő több részvényes képviseletében jár el, az alkalmazandó jognak meg kell engednie, hogy az egyes részvényesek nevében eltérően szavazhasson.
   11. cikk
   A képviselő kijelölésére és a kijelölésről szóló értesítésre vonatkozó alaki követelmények
   (1)   A tagállamok megengedik a részvényeseknek a képviselő elektronikus úton történő kijelölését. A tagállamok megengedik a társaságoknak azt is, hogy a kijelölésről szóló értesítést elektronikus úton fogadják, és biztosítják, hogy valamennyi társaság legalább egy hatékony elektronikus értesítési módot kínáljon fel a részvényeseinek.
   (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a képviselők kijelölése és a kijelölésről a társaság értesítése kizárólag írásban történhessen. Ezen alapvető alaki követelményen túl a képviselő kijelölése, a társaságnak a kijelölésről való értesítése, valamint az esetleges szavazási utasítások részvényes általi megadása a képviselő részére kizárólag olyan formai követelményeknek vethető alá, amelyek a részvényes és a képviselő személyazonossága megállapításának vagy a szavazási utasítások tartalma ellenőrzési lehetőségének biztosításához szükségesek, és kizárólag e cél elérésével arányos mértékben.
   (3)   E cikk rendelkezései értelemszerűen a képviselő kijelölésének visszavonására is alkalmazandók.
   12. cikk
   Levélben történő szavazás
   A tagállamok megengedik a társaságoknak, hogy azok felajánlják részvényeseiknek a közgyűlést megelőzően a levélben történő szavazás lehetőségét. A levélben történő szavazást csak olyan követelményeknek és korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek a részvényes személyazonosságának igazolásához szükségesek, és kizárólag e cél elérésével arányos mértékben.
   13. cikk
   A hatékony szavazati joggyakorlás egyes akadályainak megszüntetése
   (1)   Ezt a cikket akkor kell alkalmazni, ha valamely természetes vagy jogi személy, akit vagy amelyet az alkalmazandó jog részvényesként ismer el, üzleti tevékenység során egy másik természetes vagy jogi személy (az „ügyfél”) nevében jár el.
   (2)   Amennyiben az alkalmazandó jog közzétételi követelményeket ír elő az (1) bekezdésben említett részvényes szavazati joggyakorlásának előfeltételeként, ezek a követelmények nem írhatnak elő többet egy olyan lista elkészítésénél, amelyben közlik a társasággal az egyes ügyfelek személyazonosságát és a nevükben történő szavazásra jogosító részvények számát.
   (3)   Amennyiben az alkalmazandó jog alaki követelményeket ír elő az (1) bekezdésben említett részvényes szavazati joggyakorlása vagy a szavazási utasítások tekintetében, akkor az ilyen alaki követelmények nem haladhatják meg az ügyfél személyazonossága megállapításának vagy a szavazási utasítások tartalma ellenőrzési lehetőségének biztosításához szükséges mértéket, és e célok elérésével arányosaknak kell lenniük.
   (4)   Az (1) bekezdésben említett részvényesnek meg kell engedni, hogy az egyes részvényekhez kapcsolódóan eltérően szavazzon.
   (5)   Amennyiben az alkalmazandó jog a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban korlátozza a részvényesek által képviselőként kijelölhető személyek számát, ez a korlátozás nem akadályozhatja meg az e cikk (1) bekezdésében említett részvényest abban, hogy meghatalmazást adjon ügyfelei bármelyikének vagy bármely, ügyfele által megnevezett harmadik személynek.
   14. cikk
   A szavazás eredménye
   (1)   A társaság minden határozat esetében megállapítja legalább azon részvények számát, amelyek tekintetében érvényes szavazat leadására került sor, az ezen szavazatok által képviselt alaptőke-részesedést, az érvényesen leadott szavazatok teljes számát, valamint az egyes határozatok mellett és ellen leadott szavazatok számát, és adott esetben a tartózkodások számát.
   A tagállamok azonban rendelkezhetnek úgy, vagy megengedhetik a társaságoknak, hogy úgy rendelkezzenek, hogy amennyiben egyetlen részvényes sem kéri a szavazás eredményéről szóló teljes kimutatást, elegendő a szavazás eredményét csak olyan mértékben megállapítani, amely annak biztosításához szükséges, hogy az előírt többséget minden egyes határozat esetén elérték.
   (2)   A társaság a közgyűlést követő, az alkalmazandó jog által meghatározandó és tizenöt napnál nem hosszabb időtartamon belül közzéteszi internetes honlapján a szavazások (1) bekezdéssel összhangban megállapított eredményét.
   (3)   E cikk nem érinti azon jogszabályokat, amelyeket a tagállamok valamely határozat érvényességéhez megkívánt alaki követelményekre vagy a szavazás eredményével kapcsolatos esetleges későbbi jogvitára vonatkozóan fogadtak vagy fogadnak el.
   III.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   15. cikk
   Átültetés
   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2009. augusztus 3-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.
   Az első bekezdéstől eltérve, azok a tagállamok, amelyekben 2006. július 1-jén olyan nemzeti rendelkezések voltak hatályban, amelyek a képviselő kijelölését korlátozták vagy tiltották a 10. cikk (3) bekezdése második albekezdésének ii. pontja esetén, hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e korlátozások és tilalmak tekintetében legkésőbb 2012. augusztus 3-ig megfeleljenek a 10. cikk (3) bekezdésének.
   A tagállamok a 6. cikk (3) bekezdésében és a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott napok számáról, valamint azok minden későbbi változásáról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, amely ezt a tájékoztatást közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   Amikor a tagállamok elfogadják az első bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   16. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   17. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2007. július 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  HL C 318., 2006.12.23., 42. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. február 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2007. június 12-i határozata.

      (3)  HL C 104. E, 2004.4.30., 714. o.

      (4)  HL L 184., 2001.7.6., 1. o. A legutóbb a 2005/1/EK irányelvvel (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.) módosított irányelv.

      (5)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

      (6)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (7)  HL L 375., 1985.12.31., 3. o.

      (8)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

      (9)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.


title: A Bizottság 2007/13/EK irányelve ( 2007. március 7. ) a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 71/316/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               13.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 73/10

      A BIZOTTSÁG 2007/13/EK IRÁNYELVE

   (2007. március 7.)
   a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 71/316/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke első mondatára,
   mivel:

               (1)

               A 71/316/EGK irányelv II. melléklete 3.1.1.1. pontja a) alpontja rendelkezik a tagállamokat megkülönböztető nagy betűjelek használatáról a mérőműszeren feltüntetett azon EGK első hitelesítési jelzés esetében, mely azt tanúsítja, hogy a mérőműszer megfelel az EGK-követelményeknek.

               (2)

               A 71/316/EGK irányelv II. mellékletének 3.2.1. pontja rendelkezik az említett melléklet 3.1. pontjában megállapított EGK első hitelesítési jelzésekben a betűk alakját, méreteit és kontúrját jelző rajzokról.

               (3)

               A megkülönböztető betűk rajzairól nem rendelkezett sem Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya, sem a 2003-as csatlakozási okmány. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya II. melléklete 1. fejezetének D1.b. pontja, valamint a 2003-as csatlakozási okmány értelmében a 71/316/EGK irányelv II. mellékletének 3.2.1. pontjában hivatkozott rajzokat a megfelelő betűk egészítik ki.

               (4)

               Ennélfogva módosítani szükséges a 71/316/EGK irányelv II. mellékletének 3.2.1. pontját a megkülönböztető betűjelek rajzainak felvétele céljából.

               (5)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 71/316/EGK irányelv 17. cikke által létrehozott, a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 71/316/EGK irányelv II. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2008. március 10-ig megfeleljenek. Haladéktalanul ismertetik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok ismertetik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, melyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2007. március 7-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 202., 1971.9.6., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

      MELLÉKLET
      A 71/316/EGK irányelv II. mellékletéhez csatolt első rajzon az „A, S, FI, CZ, EST, CY, LV, LT, H, M, PL, SI, SK” betűket az alábbi rajzok egészítik ki:


title: A Tanács 95/59/EK irányelve (1995. november 27.) a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995L0059

Hivatalos Lap L 291 , 06/12/1995 o. 0040 - 0045

		A Tanács 95/59/EK irányelve(1995. november 27.)a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],(1) mivel a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1972. december 19-i 72/464/EGK tanácsi irányelvet [3] és a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1978. december 18-i 79/32/EGK második tanácsi irányelvet [4] alapvetően és számos alkalommal módosították; mivel a célszerűség és az érthetőség érdekében az említett irányelveket egy egységes szövegben össze kell foglalni;(2) mivel a Szerződés célja egy gazdasági unió létrehozása, amelyen belül egészséges verseny uralkodik, és amely jellemzői hasonlítanak egy nemzeti piac jellemzőihez; továbbá a dohánygyártmányok tekintetében e cél elérése előfeltételezi, hogy a tagállamokban az ezen ágazat termékeinek forgalmát érintő adók alkalmazása ne torzítsa a versenyfeltételeket és a Közösségen belül ne akadályozza azok szabad mozgását;(3) mivel különösen a jövedéki adók szerkezete összehangolásának kell ahhoz vezetnie, hogy az ugyanazon csoportba tartozó dohánygyártmányok kategóriái közötti verseny az adóterhek következtében ne torzuljon és hogy ez a tagállamok nemzeti piacainak megnyitását valósítsa meg;(4) mivel a cigarettákra vonatkozó jövedéki adó szerkezetének egy, a termékegységre számított tételes összetevő mellett tartalmaznia kell egy, valamennyi adót tartalmazó kiskereskedelmi áron alapuló százalékos összetevőt; mivel a cigarettákat terhelő forgalmi adónak ugyanaz a hatása, mint a százalékos jövedéki adónak, és e tényt figyelembe kell venni a jövedéki adó tételes összetevője és a teljes adóteher közötti arány megállapításánál;(5) mivel a cigaretták esetén a fent említett célt legkönnyebben egy olyan rendszerrel lehet elérni, amely biztosítja az adóterhek degresszióját, és mivel e célból az e termékeket terhelő adónak tartalmaznia kell egy tételes jövedéki adóval kombinált százalékos jövedéki adót, amelynek összegét minden tagállam a közösségi feltételeknek megfelelően állapítja meg;(6) mivel a dohánygyártmányok jövedéki adójának szerkezetét fokozatosan össze kell hangolni;(7) mivel a szabad verseny követelménye a szabad árképzést jelenti a dohánygyártmányok minden csoportja tekintetében;(8) mivel számos különböző típusú dohánygyártmány létezik, amelyeket egymástól jellemzőik és felhasználási céljuk alapján különböztetnek meg;(9) mivel e dohánygyártmányok különböző típusait meg kell határozni;(10) mivel gazdasági okokból bizonyos tagállamok számára átmeneti eltéréseket kell biztosítani;(11) mivel szükséges különbséget tenni a cigaretták sodrására szánt finomra vágott dohány és az egyéb fogyasztási dohány között;(12) mivel a gyártót olyan természetes vagy jogi személyként kell meghatározni, aki ténylegesen dohányterméket gyárt és megállapítja a legmagasabb kiskereskedelmi árat minden olyan tagállam számára, amelyikben a kérdéses termékeket fogyasztásra bocsátják;(13) mivel a tagállamok többsége mentességet ad a jövedéki adó alól, vagy bizonyos típusú dohánygyártmányok tekintetében jövedékiadó-visszatérítést alkalmaz azon az alapon, hogy milyen felhasználásra gyártják azokat, és mivel ezen irányelvben meg kell határozni a konkrét felhasználásra alkalmazott mentességeket és visszatérítéseket;(14) mivel azon dohányrudat, amely meglévő állapotában egy egyszerű eljárás után dohányzásra alkalmas, szintén cigarettának kell tekinteni e termékek egységes adóztatása céljából;(15) mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságot fel kell hatalmazni arra, hogy legkésőbb 1998. december 31-ig a dohányrudakra legalább olyan mértékű vagy összegű adót alkalmazzon, mint amelyet a cigaretták sodrására szánt finomra vágott dohányra alkalmaz;(16) mivel ezen irányelv nem érintheti a tagállamok azon kötelezettségeit, amelyek az I. melléklet B) részében felsorolt irányelvek végrehajtási határidejére vonatkoznak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. CÍMÁltalános elvek1. cikk(1) A tagállamok által a dohánygyártmányokra kivetett jövedéki adó szerkezetét több lépésben kell összehangolni.(2) Ezen irányelv megállapítja ezen összehangolás általános elveit, csakúgy, mint az összehangolás fázisaira alkalmazandó különleges feltételeket.(3) Az összehangolás egyik fázisából a másikba való átmenetről a Bizottság javaslatára a Tanács dönt, miközben figyelembe veszi azon hatásokat, amelyek a folyamatban levő fázis során merülnek fel azon intézkedések következtében, amelyeket a tagállamok jövedéki adórendszerükbe vezettek be annak érdekében, hogy megfeleljenek az adott fázis során alkalmazandó előírásoknak. Az egyik fázisból a másikba való átmenetet lehet késleltetni, különösen, ha az átmenet aránytalan bevételveszteségeket okozna a tagállam számára.2. cikk(1) Dohánygyártmány a következő:a) cigaretták;b) szivarok és szivarkák;c) fogyasztási dohány- cigaretták sodrására szánt finomra vágott dohány,- egyéb fogyasztási dohány,a 3–7. cikk meghatározásának megfelelően.(2) A Tanács a Bizottság javaslatára elfogadja azon rendelkezéseket, amelyek szükségesek, hogy megállapítsák a dohánygyártmányok meghatározásának és csoportosításának módszerét.(3) A meglevő Közösségi rendelkezések ellenére, a 3–7. cikk szerinti meghatározások nem sértik az adózás rendszerének vagy szintjének kiválasztását, amelyet az e cikkekben említett különféle termékcsoportokra kell alkalmazni.3. cikkSzivar vagy szivarka a következő, amennyiben azok meglévő állapotukban dohányzásra alkalmasak:1. teljes egészében természetes dohányból készült dohányrúd;2. dohányrúd természetes dohányból készült borítékkal;3. dohányrúd a szivar szokásos színével megegyező külső borítékkal, a burok és a boríték dohányfóliából készült, és a dohány legalább 60 tömegszázaléka olyan dohányrészecskékből áll, amelyek vastagsága és hossza meghaladja az 1,75 mm-t, és a borítékot a dohányrúd hossztengelyével minimum 30 fokos hegyes szöget bezáróan tekerték fel;4. dohányrúd a szivar szokásos színével megegyező dohányfóliából készült külső borítékkal, és egy termék tömege – filter vagy szopóka nélkül – nem kevesebb 2,3 g-nál, és ha a dohány legalább 60 tömegszázaléka olyan dohányrészecskékből áll, amelyek vastagsága és hossza meghaladja az 1,75 mm-t, és kerülete a dohányrúd hosszának legalább egyharmadán nem kevesebb 34 mm-nél.4. cikk(1) Cigaretta a következő:a) dohányrúd, amely meglévő állapotában dohányzásra alkalmas, és a 3. cikk értelmében nem minősül szivarnak vagy szivarkának;b) dohányrúd, amelyet egy egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-hüvelybe tolnak;c) dohányrúd, amelyet egy egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-lappal körbevesznek.1998. december 31-ig a Németországi Szövetségi Köztársaság a b) pontban megjelölt dohányrudakra legalább olyan mértékű vagy összegű adót alkalmazhat, mint a cigaretta sodrására szánt finomra vágott dohányé.(2) Az (1) bekezdésben megjelölt dohányrudakat jövedéki adó szempontjából két darab cigarettának tekintik, ha a füstszűrő és a szopóka nélkül hosszabbak 9 cm-nél, de rövidebbek, mint 18 cm, és három darab cigarettának kell tekinteni, ha a füstszűrő és a szopóka nélkül hosszabbak, mint 18 cm, de rövidebbek, mint 27 cm, és így tovább.5. cikkFogyasztási dohány a következő:1. vágott vagy másképpen feldarabolt, tömbökbe csavart vagy préselt dohány, amely további ipari feldolgozás nélkül dohányzásra alkalmas;2. kiskereskedelmi forgalmazásra felkínált dohánytörmelék, amely nem tartozik a 3. és 4. cikk hatálya alá és dohányzásra alkalmas.6. cikkCigaretta sodrására szánt finomra vágott dohánynak tekintik az olyan, az 5. cikkben meghatározott fogyasztási dohányt, amelyben a dohányrészecskék több mint 25 tömegszázalékát kisebb, mint 1 mm szélességűre vágták. Azon tagállamok, amelyek 1993. január 1-jén nem alkalmazták ezen 1 mm-es vágási szélességet, ezen előírásnak 1997. december 31-ig kötelesek megfelelni.A tagállamok azt a fogyasztási dohányt is cigaretta gyártására szánt finomra vágott dohánynak tekinthetik, amelyben a dohányrészecskék több mint 25 tömegszázalékát 1 mm-nél nagyobb szélességűre vágták, és amelyet cigaretta sodrására szolgáló dohányként adtak el, illetve szándékoznak eladni.7. cikk(1) Olyan termékeket, amelyek részben tartalmaznak dohánytól eltérő anyagokat is, de egyébként megfelelnek a 3. cikkben rögzített követelményeknek, szivarnak, illetve szivarkának kell tekinteni, ha azok a következőkkel rendelkeznek:- természetes dohányból készült boríték,- dohányfóliából készült boríték és burok,- dohányfóliából készült boríték.(2) Cigarettának és fogyasztási dohánynak tekintik az olyan termékeket, amelyek teljesen vagy részben dohánytól eltérő anyagokat tartalmaznak, de egyébként megfelelnek a 4. és 5. cikkben rögzített követelményeknek.Az első albekezdés ellenére nem lehet dohánygyártmánynak tekinteni azon termékeket, amelyek nem tartalmaznak dohányt, és azokat kizárólag gyógyászati célra használják.8. cikk(1) A Közösségben gyártott cigarettákra és a harmadik országokból behozott cigarettákra a vámokat is tartalmazó legmagasabb kiskereskedelmi ár alapján számított százalékos jövedéki adót és a termék egységére meghatározott tételes jövedéki adót kell kivetni.(2) A százalékos jövedéki adó mértékének és a tételes jövedéki adó összegének minden cigaretta esetén egyformának kell lennie.(3) A szerkezeti összehangolás végső fázisában minden tagállamban a cigarettákra ugyanazon arányt alkalmazzák a százalékos jövedéki adó és a forgalmi adó összege, valamint a tételes jövedéki adó között oly módon, hogy a kiskereskedelmi ártartomány híven tükrözze a gyártók szállítási árai közötti különbségeket.(4) Amennyiben szükséges, a cigarettákra kivetett jövedéki adó magában foglalhat egy minimum adókomponenst, amelynek felső határát minden fázisban a Bizottság javaslata alapján a Tanács határozza meg.9. cikk(1) A gyártó a Közösségen belül letelepedett olyan természetes vagy jogi személy, amely kiskereskedelmi forgalomba hozatala céljából a dohányt feldolgozott termékké alakítja át.A gyártók, vagy adott esetben azok közösségi képviselői vagy megbízottjai, valamint a harmadik országokból dohányt importálók szabadon határozhatják meg a legmagasabb kiskereskedelmi árat minden termék esetében és minden tagállam számára, ahol a kérdéses terméket fogyasztásra bocsátják.A második albekezdés azonban nem akadályozhatja az árszínvonalak ellenőrzésére vonatkozó nemzeti jogalkotási rendszerek végrehajtását, vagy a meghatározott árak betartását, feltéve hogy azok összeegyeztethetők a közösségi jogalkotással.(2) A jövedéki adók kivetésének megkönnyítése érdekében a tagállamok a dohánygyártmányok minden csoportjára kiskereskedelmi árskálákat rögzíthetnek olyan feltételek között, hogy minden skálának kielégítő alkalmazási köre és változatossága legyen ahhoz, hogy ténylegesen megfeleljen a közösségi termékek változatosságának. Minden skála érvényes a kérdéses dohánygyártmánycsoportba tartozó összes termékre, a minőségre, a kiszerelésre, a termékek vagy a felhasznált anyagok eredetére, a vállalkozás jellemzőire vagy bármilyen más feltételre vonatkozó megkülönböztetés nélkül.10. cikk(1) Legkésőbb a végső fázisban össze kell hangolni a jövedéki adó beszedésének szabályait. A megelőző fázisokban a jövedéki adót alapvetően adójegyek útján szedik be. Ha a jövedéki adót adójegyek útján szedik be, a tagállamok kötelesek az adójegyeket a többi tagállam gyártója és forgalmazója számára is elérhetővé tenni. Ha a jövedéki adót más úton szedi be, a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy sem adminisztratív, sem technikai akadály ne befolyásolja ennek következtében a tagállamok közötti kereskedelmet.(2) A dohánygyártmányok importőrei és nemzeti gyártói azon rendszer alá tartoznak, amelyet az (1) bekezdés ír elő a jövedéki adó beszedését és megfizetését illetően.11. cikkMentesülhetnek a jövedéki adó alól, illetve a már befizetett jövedéki adót visszaigényelhetik a következők után:a) ipari és kertészeti célokra használt denaturált dohánygyártmányok;b) hatósági felügyelet alatt megsemmisített dohánygyártmányok;c) olyan dohánygyártmányok, amelyeket kizárólag tudományos kísérletek céljaira, vagy a termékminőséggel kapcsolatos vizsgálatokra használnak;d) olyan dohánygyártmányok, amelyeket a gyártó újra feldolgoz.A tagállamok maguk határozzák meg azon körülményeket és alaki követelményeket, amelyek a fent említett mentességekre és visszatérítésekre vonatkoznak.II. CÍMAz összehangolás első fázisára vonatkozó különös rendelkezések12. cikk(1) Az 1. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel a dohánygyártmányok jövedékiadó-szerkezete összehangolásának első fázisa az 1973. július 1-jétől számított hatvan hónapos időszakra terjed ki.(2) Az összehangolás első fázisában a 13. és 14. cikket kell alkalmazni.13. cikk(1) A cigarettákra kivetett tételes jövedéki adó összegét első ízben a cigarettákra azon árkategóriában állapítják meg, amely az 1973. január 1-jén érvényes adatoknak megfelelően a legkeresettebb.(2) A tételes összetevő és a százalékos összetevő közötti arány tekintetében utoljára elfogadott megoldás sérelme nélkül, az (1) bekezdés szerinti összeg nem lehet alacsonyabb, mint 5 %-a, vagy magasabb, mint 75 %-a az e cigarettákra kivetett százalékos jövedéki adó és a tételes jövedéki adó összesített értékének.(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett árkategóriára kivetett jövedéki adót 1973. január 1. után módosítják, akkor a tételes jövedéki adót az (1) bekezdés szerinti, a cigarettákra vonatkozó új adóteherre tekintettel kell megállapítani.14. cikkA 8. cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok a vámokat kizárhatják a cigaretták százalékos jövedéki adójának számítási alapjából.III. CÍMAz összehangolás második fázisára vonatkozó különös rendelkezések15. cikk(1) A dohánygyártmányok jövedékiadó-szerkezete összehangolásának második fázisa 1978. július 1-jén kezdődik.(2) Az összehangolás második fázisában a 16. cikket kell alkalmazni.16. cikk(1) A cigarettákra vonatkozó tételes jövedéki adó összegét a legkeresettebb árkategóriában állapítják meg 1978. január 1-jével kezdődően, a minden év január 1-jén érvényes adatoknak megfelelően.(2) A jövedéki adó tételes összetevője nem lehet alacsonyabb, mint 5 %-a, vagy nem lehet magasabb, mint 55 %-a azon teljes adótehernek, amelyet az e cigarettákra kivetett százalékos jövedéki adó, tételes jövedéki adó és forgalmi adó együttes összege jelent.(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett árkategóriára kivetett jövedéki vagy forgalmi adót 1978. január 1. után módosítják, akkor a tételes jövedéki adót az (1) bekezdés szerinti, a cigarettákra vonatkozó új teljes adóteherre tekintettel kell megállapítani.(4) A 8. cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok kizárhatják a vámokat a cigaretták százalékos jövedéki adójának számítási alapjából.(5) A tagállamok minimum jövedéki adót vethetnek ki a cigarettákra és a cigaretták sodrására szánt finomra vágott dohányra, feltéve hogy ez nem okozza azt, hogy a teljes adóemelkedés meghaladja akár a legkeresettebb árkategóriába tartozó cigaretták, akár a cigaretták sodrására szolgáló finomra vágott dohány teljes adójának 90 %-át.IV. CÍMZáró rendelkezések17. cikkAhol szükséges, a Bizottság javaslatára a Tanács elfogadja az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket.18. cikkA tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.19. cikk(1) Az I. melléklet B) részében megállapított, a tagállamokra vonatkozó végrehajtási határidőkkel kapcsolatos kötelezettségek sérelme nélkül, az I. melléklet A) részében felsorolt irányelvek hatályukat vesztik.(2) A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni, és azok a II. melléklet megfelelési táblázata szerint szólnak.20. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.21. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1995. november 27-én.a Tanács részérőlaz elnökP. Solbes Mira[1] HL C 56., 1995.3.6., 164. o.[2] HL C 133., 1995.5.31., 1. o.[3] HL L 303., 1972.12.31., 1. o. A legutóbb a 92/78/EGK irányelvvel (HL L 316., 1992.10.31., 5. o.) módosított irányelv.[4] HL L 10., 1979.1.16., 8. o. A legutóbb a 92/78/EGK irányelvvel módosított irányelv.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA. RÉSZHATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELVEK(A 19.cikkel összhangban)1. 72/464/EGK irányelv2. 79/32/EGK irányelvés ezek későbbi módosításai:- 74/318/EGK irányelv- 75/786/EGK irányelv- 76/911/EGK irányelv- 77/805/EGK irányelv- 80/369/EGK irányelv- 80/1275/EGK irányelv- 81/463/EGK irányelv- 82/2/EGK irányelv- 82/877/EGK irányelv- 84/217/EGK irányelv- 86/246/EGK irányelv- 92/78/EGK irányelvB. RÉSZIrányelv | Az átvétel határideje |– 72/464/EGK | 1973.7.1. [1] |– 79/32/EGK | 1980.1.1. |– 74/318/EGK | |– 75/786/EGK | |– 76/911/EGK | |– 77/805/EGK | |– 80/369/EGK | |– 80/1275/EGK | |– 81/463/EGK | |– 82/2/EGK | |– 82/877/EGK | |– 84/217/EGK | |– 86/246/EGK | 1986.1.1. |– 92/78/EGK | 1992.12.31. |[1] Az Egyesült Királyság és Írország számára megengedték e határidő 1977. december 31-ig történő meghosszabbítását.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZATEzen irányelv | 72/464/EGK irányelv | 79/32/EGK irányelv |I. cím | I. cím | |1. cikk (1) és (2) bekezdése | 1. cikk (1) és (2) bekezdése | |1. cikk (3) bekezdése | 1. cikk (4) bekezdése | |2. cikk (1) és (2) bekezdése | 3. cikk (1) és (2) bekezdése | 1. cikk (1) bekezdése |2. cikk (3) bekezdése | | 1. cikk (2) bekezdése |3. cikk | | 2. cikk |4. cikk | | 3. cikk |5. cikk | | 4. cikk |6. cikk | | 4a. cikk |7. cikk | | 7. cikk |8. cikk | 4. cikk | |9. cikk | 5. cikk | |10. cikk | 6. cikk | |11. cikk | 6a. cikk | |II. cím | II. cím | |12. cikk | 7. cikk | |13. cikk | 8. cikk | |14. cikk | 9. cikk | |III. cím | IIa. cím | |15. cikk | 10a. cikk | |16. cikk | 10b. cikk | |IV. cím | III. cím | |17. cikk | 11. cikk | |18. cikk | 12. cikk (2) bekezdése | |19. cikk | – | – |20. cikk | – | – |21. cikk | 13. cikk | 10. cikk |--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1982. március 25.) a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő negyedik hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31982L0232

Hivatalos Lap L 106 , 21/04/1982 o. 0018 - 0019 finn különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0003  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0116  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0003  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0116

		A Bizottság irányelve(1982. március 25.)a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő negyedik hozzáigazításáról(82/232/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 79/831/EGK [1] irányelvvel módosított, a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 19., 20. és 21. cikkére,mivel Dánia a hidrazin-oldatok címkézésére vonatkozóan egy változtatási kérelmet nyújtott be, és a 67/548/EGK irányelv 23. cikkének megfelelően értesítette a Bizottságot;mivel a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítással foglalkozó bizottságnak a meglévő rendelkezésre álló adatok alapján az a véleménye, hogy az osztályozás és címkézés területén néhány változtatás indokolt;mivel az említett bizottság elismeri, hogy a jelenleg folyó karcinogenitás-tanulmányok befejeződésével az intézkedések újabb felülvizsgálatára lehet szükség;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 67/548/EGK irányelv I. melléklete (veszélyes anyagok listája) a következőképpen módosul:007-008-01-0 sz.: | Az anyag elnevezése és osztályozása helyébe a következő szöveg lép: |+++++ TIFF +++++Hydrazinopløsning…%Hydrazinlösung…%Διάλυμα ύδραζίνης…%Hydrazine solution…%Hydrazine en solution…%Idrazina soluzione…%Hydrazine oplossing…%+++++ TIFF +++++2. cikkA tagállamok legkésőbb 1982. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 1983. július 1-jei hatállyal alkalmazzák.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1982. március 25-én.a Bizottság részérőlKarl-Heinz Narjesa Bizottság tagja[1] HL L 259., 1979.10.15., 10. o.[2] HL 196., 1967.8.16., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2004/114/EK irányelve (2004. december 13.) a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről

text:
               23.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 375/12

      A TANÁCS 2004/114/EK IRÁNYELVE

   (2004. december 13.)
   a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 63. cikke első albekezdésének 3. a) és 4. pontjára,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére, (1)

   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),
   mivel:

               (1)

               A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából a Szerződés rendelkezik a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országok állampolgárai jogainak védelme terén elfogadandó intézkedésekről.

               (2)

               A Szerződés előírja, hogy a Tanácsnak a belépés és a tartózkodás feltételeire, valamint a huzamos tartózkodásra jogosító vízumok és huzamos tartózkodási engedélyek tagállamok által történő kiadásával kapcsolatos eljárási szabályokra vonatkozóan bevándorláspolitikai intézkedéseket kell elfogadnia.

               (3)

               Az 1999. október 15-16-i tamperei különleges ülésén az Európai Tanács elismerte a harmadik országok állampolgárai beutazásának és tartózkodásának feltételeire vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítésének szükségességét, és felkérte a Tanácsot, hogy haladéktalanul fogadjon el a Bizottság javaslatain alapuló határozatokat.

               (4)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket.

               (5)

               A tagállamoknak a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy egyéb vélemény, valamely nemzeti kisebbséghez való tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés nélkül kell végrehajtaniuk ennek az irányelvnek a rendelkezéseit.

               (6)

               A Közösség oktatás terén végzett tevékenységének egyik célja annak elősegítése, hogy Európa egésze a tanulmányok és a szakképzés legkiemelkedőbb központjává váljon a világon. A harmadik országok állampolgárainak a Közösség felé irányuló, tanulmányi célú mobilitása e stratégia kulcsfontosságú eleme. A belépés és tartózkodás feltételeire vonatkozó tagállami nemzeti jogszabályok közelítése szintén e stratégia részét képezi.

               (7)

               A migráció ezen irányelv alkalmazásában, amely meghatározása szerint átmeneti jellegű és nem függ a befogadó tagállam munkaerőpiacától, az érintett migránsok származási országuk és a befogadó ország számára a kölcsönös gyarapodás egy formáját jelenti, és elősegíti, hogy a különböző kultúrák közelebb kerüljenek egymáshoz.

               (8)

               A „beutazás” kifejezés harmadik országok állampolgárainak az ezen irányelv által meghatározott célból történő belépését és tartózkodását jelenti.

               (9)

               Az új közösségi szabályok a „diák”, „gyakornok”, „oktatási intézmény” és „önkéntes” fogalmak európai jogszabályoknak — különösen az érintettek mobilitásának előmozdítását célzó különböző közösségi programokban (Socrates, Európai Önkéntes Szolgálat stb.) — már használt meghatározásain alapulnak.

               (10)

               Az ezen irányelv rendelkezései alá tartozó diákok előkészítő tanfolyamainak időtartamát és egyéb feltételeit nemzeti jogszabályaikkal összhangban a tagállamoknak kell meghatározniuk.

               (11)

               Ezen irányelv hatálya nem terjed ki a harmadik országok azon állampolgáraira, akik a fizetés nélküli gyakornokok, és a tevékenységük vagy a kapott jövedelem vagy díjazás alapján, nemzeti jogszabályaik értelmében munkavállalónak minősülő önkéntesek csoportjába tartoznak. A szakorvosi képzésben részt venni kívánó, harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról a tagállamok határoznak.

               (12)

               Egy diák felsőoktatási intézménybe való felvételének bizonyítéka — egyebek között — a beiratkozást megerősítő igazolás lehet.

               (13)

               Az egyetemi ösztöndíj figyelembe vehető annak értékelésekor, hogy elegendő anyagi fedezet áll-e rendelkezésre.

               (14)

               Az ezen irányelvben meghatározott céllal kért beutazás kellően indokolt okok alapján megtagadható. Különösen abban az esetben kerülhet sor a beutazás elutasítására, ha a tagállam tényekre alapozott értékelés alapján úgy véli, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár lehetséges veszélyt jelent a közrendre vagy a közbiztonságra. A közrend fogalmába beletartozhat az, ha valakit valamely súlyos bűncselekmény elkövetése miatt elítéltek. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a közrend és közbiztonság fogalma magában foglalja azokat az eseteket is, amikor egy harmadik országbeli állampolgár egy, a terrorizmust támogató csoport tagja vagy tagja volt, ilyen csoportot támogat vagy támogatott, illetve szélsőséges törekvései vannak vagy voltak.

               (15)

               A beutazás engedélyezése iránti kérelem okaival kapcsolatos kételyek esetén a tagállam minden olyan bizonyítékot megkövetelhet, amely — különösen a kérelmező által szándékolt tanulmányok alapján — a kérelem megalapozottságának megítéléséhez szükséges, az ezen irányelvben megállapított eljárással való visszaélés vagy az eljárás helytelen alkalmazásának elkerülése érdekében.

               (16)

               Az ezen irányelvben meghatározott célokból való, a Közösségen belüli vagy a Közösségbe irányuló mobilitás előmozdítása érdekében elő kell segíteni a harmadik országbeli, több tagállamban tanulmányokat folytató diákok mobilitását, valamint a közösségi programokban részt vevő harmadik országbeli állampolgárok beutazását.

               (17)

               A területükre való első belépés engedélyezése érdekében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy időben tartózkodási engedélyt vagy — ha kizárólag saját területükön adnak ki tartózkodási engedélyeket — vízumot bocsáthassanak ki.

               (18)

               Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli diákok számára lehetővé váljék tanulmányi költségeik egy részének fedezése, az ezen irányelvben meghatározott feltételek szerint lehetővé kell tenni számukra a munkaerőpiacra való bejutást. A diákok ezen irányelvben meghatározott feltételek szerinti, munkaerőpiacra való bejutásának általános szabálynak kell lennie; rendkívüli körülmények fennállása esetén azonban lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy figyelemmel legyenek nemzeti munkaerő-piaci helyzetükre.

               (19)

               Az előzetes engedély fogalmába beletartozik az olyan diákok számára adott munkavállalási engedély is, akik jövedelemszerző tevékenységet kívánnak folytatni.

               (20)

               Ez az irányelv nem érintheti a részmunkaidő területén hozott nemzeti jogszabályokat.

               (21)

               Intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a tanulmányi célból vagy a tagállamok elismert szervezetei által irányított diákcsereprogramok okán folytatott beutazás-engedélyezési eljárásokat gyorsítani lehessen.

               (22)

               Valamennyi tagállamnak biztosítania kell, hogy az interneten keresztül a lehető legteljesebb, rendszeresen frissített információ álljon a nyilvánosság rendelkezésére az ezen irányelvben meghatározott olyan intézményekről és tanulmányokról, amelyekre harmadik országbeli állampolgárok jelentkezhetnek, valamint a tagállam területére e célból való belépés és területén való tartózkodással kapcsolatos feltételekről és eljárásokról.

               (23)

               Ez az irányelv semmilyen körülmények között nem érintheti a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló, 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendeletet.

               (24)

               Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a harmadik országok állampolgárainak tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából való beutazása feltételeinek meghatározása, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ennek terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               (25)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, valamint az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül ezek a tagállamok nem vesznek részt ezen irányelv elfogadásában, és az rájuk nézve nem kötelező és azt nem kötelesek alkalmazni.

               (26)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és azt nem köteles alkalmazni,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I. FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Tárgy
   Ennek az irányelvnek a célja, hogy meghatározza:

               a)

               a harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területén tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából, három hónapot meghaladó időtartamra történő beutazásának feltételeit;

               b)

               a harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére az említett célokból történő fogadásával kapcsolatos eljárási szabályokat.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen irányelv alkalmazásában:

               a)

               „harmadik ország állampolgára”: bármely olyan személy, aki a Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében nem uniós polgár;

               b)

               „hallgató”: harmadik ország azon állampolgára, aki valamely tagállam felsőoktatási intézményébe felvételt nyert, és akinek a tagállam a területén való beutazását abból a célból engedélyezi, hogy fő tevékenységként olyan nappali tagozatos tanulmányokat folytasson, amelyek a tagállam által elismert felsőfokú képesítést adnak — így felsőoktatási intézményben olyan oklevelet, bizonyítványt vagy doktori fokozatot, amely a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az említett oktatást megelőző, előkészítő tanfolyamra is kiterjedhet;

               c)

               „tanuló”: harmadik ország azon állampolgára, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását abból a célból engedélyezi, hogy a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban, a tagállam által e célra elismert szervezet által működtetett csereprogram keretében, elismert középfokú oktatási programban vegyen részt;

               d)

               „javadalmazásban nem részesülő gyakornok”: harmadik ország azon állampolgára, akinek valamely tagállam a területén való beutazását, a nemzeti jogszabályokkal összhangban, javadalmazás nélküli gyakorlati időre engedélyezi;

               e)

               „intézmény”: a fogadó tagállam által elismert köz- vagy magánintézmény, és/vagy amelynek képzéseit, e tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban, az ezen irányelvben meghatározott célokra elismer;

               f)

               „önkéntes szolgálati rendszer”: közérdekű célokat szolgáló, gyakorlati szolidaritást kifejező tevékenységi program, amely valamely állami vagy közösségi rendszeren alapul;

               g)

               „tartózkodási engedély”: az 1030/2002/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban, valamely tagállam hatóságai által kibocsátott engedély, amely lehetővé teszi, hogy egy harmadik ország állampolgára jogszerűen tartózkodjon az adott tagállam területén.

         3. cikk
   Hatály
   (1)   Ezt az irányelvet harmadik országok azon állampolgáraira kell alkalmazni, akik tanulmányok folytatása céljából kérelmezik valamely tagállam területén történő beutazásuk engedélyezését.
   A tagállamok dönthetnek úgy is, hogy ezt az irányelvet alkalmazzák harmadik országok azon állampolgáraira, akik beutazásuk engedélyezését diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat vagy önkéntes szolgálat céljából kérelmezik.
   (2)   Ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók:

               a)

               harmadik országok azon állampolgáraira, akik valamely tagállamban menedékkérőként, vagy kiegészítő védelem illetve ideiglenes védelem keretében tartózkodnak;

               b)

               harmadik országok azon állampolgáraira, akiknek kiutasítását ténybeli vagy jogi indokok miatt felfüggesztették;

               c)

               harmadik országok azon állampolgáraira, akik olyan uniós polgárok családtagjai, akik a Közösségen belüli szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták;

               d)

               harmadik országok azon állampolgáraira, akik a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanács irányelvvel (4) összhangban valamely tagállamban huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállást élvező személyek, és akik tanulmányok folytatása vagy szakképzés végett gyakorolják a valamely másik tagállambeli tartózkodáshoz való jogukat;

               e)

               harmadik országok azon állampolgáraira, akik az érintett tagállam nemzeti jogszabályai értelmében munkavállalónak vagy önálló vállalkozónak minősülnek.

         4. cikk
   Kedvezőbb rendelkezések
   (1)   Ez az irányelv nem érinti azokat a kedvezőbb rendelkezéseket, amelyeket:

               a)

               a Közösség vagy a Közösség és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország között létrejött két- vagy többoldalú megállapodások; vagy

               b)

               az egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között létrejött két- vagy többoldalú megállapodások tartalmaznak.

         (2)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az irányelv hatálya alá tartozó személyekre nézve kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el, illetve tartsanak fenn.
   II. FEJEZET
   A BEUTAZÁS FELTÉTELEI
   5. cikk
   Elv
   Harmadik ország állampolgára ezen irányelv alapján történő beutazásának feltétele azoknak az okmányoknak az ellenőrzése, amelyek bizonyítják, hogy a harmadik ország állampolgára megfelel a 6. cikkben, valamint az adott csoportra vonatkozó 7-11. cikkben megállapított feltételeknek.
   6. cikk
   Általános feltételek
   (1)   Az a harmadik országbeli állampolgár, aki a beutazása engedélyezését a 7–11. cikkben megállapított valamely célból kérelmezi:

               a)

               a nemzeti jogszabályok által meghatározott, érvényes úti okmányt kell bemutatnia. A tagállamok megkövetelhetik, hogy az úti okmány érvényességi ideje kiterjedjen legalább a tervezett tartózkodás időtartamára;

               b)

               amennyiben a fogadó tagállam nemzeti jogszabályai szerint kiskorú, a tervezett tartózkodásra vonatkozó szülői engedélyt kell bemutatni;

               c)

               valamennyi olyan kockázatra kiterjedő egészségbiztosítással kell rendelkeznie, amely ellen az érintett tagállam állampolgárai általában biztosítottak;

               d)

               nem lehet olyan személy, aki a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségre veszélyesnek minősül;

               e)

               a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy lerótta az irányelv 22. cikke szerinti kérelem eljárási díját.

         (2)   A tagállamok megkönnyítik azoknak a 7–11. cikk hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgároknak a beutazása engedélyezésére irányuló eljárást, akik a Közösségbe irányuló, illetve a Közösségen belüli mobilitást elősegítő közösségi programokban vesznek részt.
   7. cikk
   Hallgatókra vonatkozó különös feltételek
   (1)   A 6. cikkben meghatározott általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését tanulmányi célból kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

               (a)

               tanulmányok folytatása végett felsőoktatási intézménybe felvételt nyert;

               b)

               a tagállam által kért módon igazolja, hogy tartózkodása során rendelkezni fog a megélhetésének, tanulmányai folytatásának és visszautazásának költségeihez szükséges anyagi fedezettel. A tagállamok nyilvánosságra hozzák az e rendelkezés céljából minimálisan megkövetelt anyagi fedezet havi összegét, ami nem érinti az egyes esetek egyedi vizsgálatát;

               c)

               a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy a folytatandó tanulmányokhoz kellő nyelvismerttel rendelkezik;

               d)

               a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy az intézmény által kirótt díjakat befizette.

         (2)   Azon hallgatók esetében, akik valamely intézménybe történő beiratkozásuk eredményeként automatikusan jogosultak valamennyi olyan kockázatra kiterjedő egészségbiztosításra, amely ellen az érintett tagállam állampolgárai általában biztosítottak, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételnek.
   8. cikk
   Hallgatói mobilitás
   (1)   A 12. cikk (2) bekezdésének, a 16. cikknek és a 18. cikk (2) bekezdésének a sérelme nélkül, annak a harmadik országbeli állampolgárnak, akinek hallgatóként való beutazását már engedélyezték, és aki a már megkezdett tanulmányai egy részének más tagállamban történő folytatására, vagy azoknak egy kapcsolódó képzéssel más tagállamban történő kiegészítésére jelentkezik, ez utóbbi tagállam olyan határidőn belül engedélyezi a beutazást, amely nem akadályozza a kérdéses tanulmányok folytatását, ugyanakkor elegendő időt biztosít az illetékes hatóságoknak a kérelem elbírálására, amennyiben a harmadik ország állampolgára:

               a)

               e tagállam vonatkozásában megfelel a 6. és a 7. cikkben megállapított feltételeknek; és

               b)

               beutazásának engedélyezése iránti kérelméhez mellékelte az egyetemi tanulmányaival kapcsolatos valamennyi igazoló okiratot, valamint igazolást arra vonatkozóan, hogy az általa folytatni kívánt képzés valóban kiegészíti az eddig elvégzetteket; és

               c)

               közösségi vagy kétoldalú csereprogramban vesz részt, illetőleg valamely tagállam a hallgatóként történő beutazását legalább kétéves időtartamra engedélyezte.

         (2)   Az (1) bekezdés c) pontjában említett követelmények nem alkalmazandók, amennyiben a hallgatónak tanulmányi programja keretében a képzése egy részét kötelezően egy másik tagállamban lévő intézményben kell elvégeznie.
   (3)   Az első tagállam illetékes hatóságai, a második tagállam illetékes hatóságainak megkeresésére, megfelelő tájékoztatást adnak a hallgatónak az első tagállam területén való tartózkodására vonatkozóan.
   9. cikk
   Tanulókra vonatkozó különös feltételek
   (1)   A 3. cikkre is figyelemmel, a 6. cikkben előírt általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését diákcsere-program keretében kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

               a)

               nem lehet sem fiatalabb, sem idősebb az érintett tagállam által meghatározott legalacsonyabb, illetve legmagasabb életkornál;

               b)

               igazolnia kell középfokú oktatási intézménybe történő felvételét;

               c)

               igazolnia kell egy olyan elismert diákcsere-programban történő részvételét, amelyet az érintett tagállam által erre a célra a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban — elismert szervezet működtet;

               d)

               igazolnia kell, hogy a diákcsere-szervezet az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, tanulmányai folytatásához, egészségügyi ellátásához és visszautazásához szükséges költségek tekintetében;

               e)

               tartózkodásának idejére az érintett tagállam által meghatározott feltételeket teljesítő, az adott csereprogram szabályainak megfelelően kiválasztott családnál kerül elszállásolásra.

         (2)   A tagállamok a csereprogramokban részt vevő tanulók beutazásának engedélyezését azon harmadik országok állampolgáraira korlátozhatják, amelyek az adott tagállam állampolgárainak ugyanilyen lehetőséget kínálnak fel.
   10. cikk
   Javadalmazásban nem részesülő gyakornokokra vonatkozó különös feltételek
   A 3. cikkre is figyelemmel, az 5. cikkben előírt általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését javadalmazásban nem részesülő gyakornokként kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

               a)

               rendelkeznie kell egy aláírt, és szükség szerint az érintett tagállam illetékes hatósága által — a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban —jóváhagyott gyakornoki szerződéssel, amelynek tárgya egy, a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban elismert, köz- vagy magánszektorbeli vállalkozásnál vagy szakképzéssel foglalkozó köz- vagy magánintézménynél javadalmazás nélküli gyakorlat;

               b)

               a tagállam által kért módon igazolnia kell, hogy tartózkodása folyamán rendelkezni fog a megélhetésének, képzésének és visszautazásának költségeihez szükséges anyagi fedezettel. A tagállamok nyilvánosságra hozzák az e rendelkezés céljából minimálisan megkövetelt anyagi fedezet havi összegét, ami nem érinti az egyes esetek egyedi vizsgálatát;

               c)

               amennyiben a tagállam megköveteli, a gyakorlathoz elvégzéséhez szükséges ismeretek elsajátítását lehetővé tevő nyelvi alapképzésben kell részt vennie.

         11. cikk
   Önkéntesekre vonatkozó különös feltételek
   A 3. cikkre is figyelemmel, az 5. cikkben előírt általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését önkéntes szolgálat teljesítése céljából kérelmező, harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

               a)

               nem lehet sem fiatalabb, sem idősebb az érintett tagállam által meghatározott legalacsonyabb, illetve legmagasabb életkornál;

               b)

               be kell mutatnia azt a szerződést, amelyet azzal a szervezettel kötött, amely az érintett tagállamban azt az önkéntes szolgálati rendszert működteti, amelyben ő is részt vesz; a szerződésben fel kell tüntetni a feladatok leírását, a feladatvégzés ellenőrzésének a feltételeit, a munkaidőt, továbbá az önkéntes személy utazása, megélhetése és lakhatása költségeinek, valamint költőpénzének a fedezéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezetet, valamint — adott esetben — a feladata ellátását elősegítő képzést;

               c)

               igazolnia kell, hogy azon önkéntes szolgálati rendszert működtető szervezet, amelyben ő is részt vesz, megkötötte a harmadik személy javára szóló biztosítást, továbbá érte tartózkodásának egész ideje alatt teljes felelősséget vállal, különösen a megélhetéséhez, az egészségügyi ellátásához, valamint a visszautazásához szükséges költségek tekintetében;

               d)

               továbbá, ha a fogadó tagállam kifejezetten megköveteli, részt kell vennie az adott tagállam nyelvét, történelmét, politikai és társadalmi berendezkedését ismertető, alapszintű bevezető képzésen.

         III. FEJEZET
   TARTÓZKODÁSI ENGEDÉLYEK
   12. cikk
   Hallgatók tartózkodási engedélye
   (1)   A hallgatók részére legalább egyéves időtartamra kell tartózkodási engedélyt kiadni, és ez meghosszabbítható, amennyiben az engedély jogosultja a 6. és a 7. cikk feltételeinek továbbra is megfelel. Amennyiben a tanulmányok időtartama egy évnél rövidebb, az engedély a képzés időtartamára érvényes.
   (2)   A 16. cikk sérelme nélkül, a tartózkodási engedély meghosszabbítása iránti kérelem elutasítható, illetve az engedély visszavonható, ha annak jogosultja:

               a)

               nem tartja be a jövedelemszerző tevékenység ezen irányelv 17. cikke szerinti folytatására vonatkozó korlátozásokat;

               b)

               tanulmányai során nem tanúsít elfogadható előmenetelt a nemzeti jogszabályokkal vagy közigazgatási gyakorlattal összhangban.

         13. cikk
   A tanulók tartózkodási engedélye
   Tanulók részére legfeljebb egyéves időtartamra lehet tartózkodási engedélyt kiadni.
   14. cikk
   A javadalmazásban nem részesülő gyakornokok tartózkodási engedélye
   A javadalmazásban nem részesülő gyakornokok részére kiadott tartózkodási engedély a gyakorlat időtartamához igazodik vagy legfeljebb egyéves időtartamra szól. Kivételes esetben a tartózkodási engedély egy alkalommal, legfeljebb annyi időre meghosszabbítható, amennyi egy tagállam által a saját jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban elismert szakképesítés megszerzéséhez szükséges, amennyiben az engedély jogosultja továbbra is megfelel a 6. és a 10. cikk feltételeinek.
   15. cikk
   Az önkéntesek tartózkodási engedélye
   Az önkéntesek részére legfeljebb egyéves időtartamra lehet tartózkodási engedélyt kiadni.
   Kivételes esetben, amennyiben az adott program időtartama meghaladja az egy évet, a tartózkodási engedély érvényességi ideje a program időtartamához igazodhat.
   16. cikk
   A tartózkodási engedély visszavonása, illetve meghosszabbításának megtagadása
   (1)   Az ezen irányelv alapján kiadott tartózkodási engedélyt a tagállamok visszavonhatják, illetve az engedély meghosszabbítását megtagadhatják, amennyiben annak megszerzése csalárd módon történt, illetve, ha felmerül, hogy az engedély jogosultja nem felelt meg vagy a továbbiakban már nem felel meg a belépéssel és tartózkodással kapcsolatos azon feltételeknek, amelyeket a 6. cikk és a 7–11. cikkek közül az adott csoportra vonatkozóan megállapít.
   (2)   A tagállamok közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból a tartózkodási engedélyt visszavonhatják, illetve meghosszabbítását megtagadhatják.
   IV. FEJEZET
   AZ ÉRINTETT HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROKKAL VALÓ BÁNÁSMÓD
   17. cikk
   A hallgató jövedelemszerző tevékenysége
   (1)   A hallgató a tanulmányi idején kívül, valamint a fogadó tagállamnak az adott tevékenységre alkalmazandó szabályaira és feltételeire is figyelemmel, jogosult arra, hogy munkát vállaljon, és jogosult lehet arra, hogy önálló vállalkozóként jövedelemszerző tevékenységet folytasson. A fogadó tagállamon belüli munkaerő-piaci helyzet figyelembe vehető.
   A tagállamok szükség esetén, nemzeti jogszabályaikkal összhangban, a hallgatónak és/vagy a munkáltatónak előzetes engedélyt adnak.
   (2)   Minden tagállam meghatározza, hogy hetente legfeljebb hány óra, illetve évente legfeljebb hány nap vagy hónap engedélyezett ilyen tevékenység folytatására, amely pedig nem lehet kevesebb, mint heti 10 óra, illetve az éves szinten ennek megfelelő nap vagy hónap.
   (3)   A tartózkodás első évében a fogadó tagállam korlátozhatja a jövedelemszerző tevékenység folytatásának lehetőségét.
   (4)   A tagállamok megkövetelhetik a hallgatótól, hogy az érintett tagállam által kijelölt hatóságnak előzetesen vagy más módon jelentse be azt, hogy jövedelemszerző tevékenységet folytat. Az előzetes vagy más módon történő bejelentés kötelezettsége a hallgató munkaadója számára is előírható.
   V. FEJEZET
   ELJÁRÁS ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG
   18. cikk
   Eljárási garanciák és átláthatóság
   (1)   A tartózkodási engedély megszerzése vagy meghosszabbítása iránti kérelemre vonatkozó döntés meghozatalának és a döntés kérelmezővel való közlésének olyan időkereten belül kell megtörténnie, hogy az a kérdéses tanulmányok folytatását ne akadályozza, ugyanakkor az illetékes hatóságok számára a kérelem elintézésére elegendő legyen.
   (2)   Amennyiben a kérelem alátámasztására szolgáltatott adatok nem megfelelőek, a kérelem elbírálása felfüggeszthető, és az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell a kérelmezőt a további szükséges adatokról.
   (3)   A tartózkodási engedély iránti kérelmet elutasító minden határozatot a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti értesítési eljárásnak megfelelően kell közölni az érintett harmadik országbeli állampolgárral. Az értesítésben meg kell jelölni a rendelkezésre álló, lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására vonatkozó határidőt.
   (4)   A kérelem elutasítása, illetve az ezen irányelvvel összhangban kiadott tartózkodási engedély visszavonása esetében az érintett személynek joga van ahhoz, hogy a döntés ellen az érintett tagállam hatóságai előtt jogorvoslattal éljen.
   19. cikk
   Hallgatók és tanulók tartózkodási engedélyének, illetve vízumának kiadására irányuló gyorsított eljárás
   Valamely tagállamnak a harmadik országbeli hallgatók, illetve tanulók belépéséért és tartózkodásáért felelős hatósága, valamint egy, az érintett tagállam által a saját jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban erre a célra elismert felsőoktatási intézmény vagy diákcsere-programot működtető szervezet között megállapodás jöhet létre a harmadik ország érintett állampolgárának nevére szóló tartózkodási engedély vagy vízum kiadását lehetővé tevő, gyorsított beutazás-engedélyezési eljárás bevezetéséről.
   20. cikk
   Díjak
   A tagállamok megkövetelhetik, hogy a kérelmezők a kérelmek ezen irányelvvel összhangban történő elbírálásáért díjat fizessenek.
   VI. FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   21. cikk
   Jelentési kötelezettség
   A Bizottság rendszeres időközönként, első alkalommal 2010. január 12-ig, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazásáról, és adott esetben módosításra tesz javaslatot.
   22. cikk
   Átültetés
   A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2007. január 12-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   23. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   A III. fejezet rendelkezéseitől eltérve, és a 22. cikkben megállapított időpontot követő két évig a tagállamok nem kötelesek tartózkodási engedély formájában ezen irányelvnek megfelelő engedélyt kibocsátani.
   24. cikk
   Határidők
   A 2003/109/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok nem kötelesek a harmadik országbeli állampolgárok számára a nemzeti jog szerinti további jogosultságok megadása céljából figyelembe venni azt az időtartamot, ameddig ezek az állampolgárok hallgatóként, csereprogramban résztvevő tanulóként, javadalmazásban nem részesülő gyakornokként vagy önkéntesként a területükön tartózkodtak.
   25. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   26. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL C 68. E, 2004.3.18., 107. o.

      (2)  HL C 133., 2003.6.6., 29. o.

      (3)  HL C 244., 2003.10.10., 5. o.

      (4)  HL L 16., 2004.1.23., 44. o.