Fontos jogi nyilatkozat

|

31984L0527

A Tanács 84/527/EGK irányelve (1984. szeptember 17.) a hegesztett, ötvözetlen acél gázpalackokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

Hivatalos Lap L 300 , 19/11/1984 o. 0048 - 0071 finn különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0050  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0058  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0050  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0058  CS.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 ET.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 HU.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 LT.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 LV.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 MT.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 PL.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 SK.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271 SL.ES fejezet 13 kötet 007 o. 248  - 271

		A Tanács 84/527/EGK irányelve(1984. szeptember 17.)a hegesztett, ötvözetlen acél gázpalackokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Közgyűlés véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a gázpalackok konstrukciója és felügyeletük tagállamonként eltérő kötelező rendelkezések alá esik, és ez akadályozza az ilyen gázpalackokkal folytatott kereskedelmet; mivel ezért szükséges ezeknek a rendelkezéseknek a közelítése;mivel a nyomástartó edényekre vonatkozó közös rendelkezésekre és vizsgálati módszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/767/EGK tanácsi irányelv [4] szabályozza, különösen az EGK-típus-jóváhagyási eljárást és ellenőrzési eljárást ezekre az edényekre; mivel az említett irányelvnek megfelelően célszerű megállapítani azokat a műszaki követelményeket, amelyeknek az EGK-típusú, 0,5-150 liter űrtartalmú hegesztett, ötvözetlen acél gázpalackoknak eleget kell tenniük, hogy az ellenőrzés végrehajtása után és a megfelelő jelölés és szimbólum feltüntetését követően korlátozás nélkül importálhatók, kereskedelmi forgalomba hozhatók és használhatók legyenek,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv a több darabból álló, legföljebb 5 mm falvastagságú, többször újratölthető, legalább 0,5 és legfeljebb 150 liter űrtartalmú hegesztett ötvözetlen acél gázpalackokra vonatkozik, amelyeket az alacsony hőmérsékletű cseppfolyósított gázok és az acetilén kivételével a sűrített, a cseppfolyósított vagy az oldott gázok tárolására és szállítására alakítottak ki. Az ilyen gázpalackok tervezési nyomása (Ph) nem haladhatja meg a 60 bart. Ezekre a gázpalackokra a következőkben "palackok" megnevezéssel történik utalás.2. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában "EGK-típusú palack" jelent minden olyan palackot, amelyet úgy terveztek és gyártottak, hogy megfeleljen ennek az irányelvnek és a 76/767/EGK irányelv követelményeinek.3. cikkA 76/767/EGK irányelvnek és ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó palack konstrukciójával vagy vizsgálatával kapcsolatos okokra hivatkozva egyik tagállam sem tagadhatja meg, nem tilthatja és nem korlátozhatja egy EGK-típusú palack forgalomba hozatalát vagy üzembe helyezését.4. cikkMinden EGK-típusú palack EGK-típusjóváhagyás alá esik.Az egy liternél nem nagyobb térfogatú palackok kivételével minden EGK-típusú palack EGK-ellenőrzés alá esik.5. cikkAz irányelv műszaki fejlődéshez való igazodására vonatkozó szakaszainak, azaz az I. melléklet 1., 2.1.1. és 2.3. szakaszának a 2.3.3. szakasz kivételével, 2.4. szakaszának a 2.4.1. és 2.4.2.1 szakasz kivételével, 3.1.1., 3.1.2., 3.3., 3.4., 3.5. és 5. szakaszának az 5.2.2. és 5.3. szakasz kivételével, és 6. szakaszának, valamint a II. és III. mellékletének bármely szükséges módosítását a 76/767/EGK irányelv 20. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.6. cikkA 76/767/EGK irányelv 17. cikkében szabályozott eljárás alkalmazható az irányelv I. mellékletének 2.2., 2.3.2. és 3.4.1.1. szakaszaira is.7. cikk(1) A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől [5] számított 18 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.8. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1984. szeptember 17-én.a Tanács részérőlaz elnökP. Barry[1] HL C 104., 1974.9.13., 59. o.[2] HL C 5., 1975.1.8., 52. o.[3] HL C 62., 1975.3.15, 31. o.[4] HL L 262., 1976.9.27., 153. o.[5] Erről az irányelvről a tagállamokat 1984. szeptember 26-án értesítették.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET1. A MELLÉKLETBEN HASZNÁLT FOGALMAK ÉS JELÖLÉSEK1.1. A mellékletben használt jelölések jelentése a következő:Ph = hidraulikus próbanyomás (tervezési nyomás), bar;Pr = a palack mért felszakítási nyomása, bar;Prt = számított legkisebb elméleti felszakítási nyomás, bar;Re = a kész palackoknál a palack gyártója által szavatolt minimális folyáshatár, N/mm2;Rm = az anyag szabványában előírt legkisebb szakítószilárdság, N/mm2;Rmt = tényleges szakítószilárdság, N/mm2;a = a palackköpeny számított legkisebb falvastagsága, mm;b = a palackfenekek számított legkisebb falvastagsága, mm;D = a palack névleges külső átmérője, mm;R = a domború fenék belső görbületének sugara, mm;r = a domború fenékperem görbületének belső sugara, mm;H = a palackfenék domborulatának külső magassága, beleértve a falvastagságot, mm;h = a palackfenék hengeres szakáll részének magassága, mm;L = a feszültségnek ellenálló palackköpeny hosszúsága, mm;A = az anyag szakadási nyúlásának értéke, %;Vo = a palack kiindulási térfogata a felszakítási próbán a nyomásnövekedés kezdetén, liter;V = a palack végső térfogata a felszakítás pillanatában, liter;Z = hegesztési varrat tényezője.1.2. Az irányelv alkalmazásában a "felszakítási nyomás" a képlékeny instabilitásnál mért nyomás, azaz a felszakítási próbán kapott maximális nyomás értéke.1.3. NORMALIZÁLÁSA "normalizálás" fogalmat ebben az irányelvben az EURONORM 52-83 68. pontja szerinti értelemben kell használni.1.4. FESZÜLTSÉGCSÖKKENTŐ IZZÍTÁSA "feszültségcsökkentő izzítás" a kész palackon elvégzett olyan hőkezelésre vonatkozik, amelynek során a visszamaradó nyomás csökkentése céljából a palackot az acél alsó átalakulási pontja (Ac1) alatti hőmérsékletre melegítik.2. MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK2.1. NYERSANYAGOK2.1.1. A nyomásálló palackköpeny gyártásához az EURONORM 120-83-ban előírt acélt kell használni.2.1.2. A palacktest részeinek és a palackhoz hegesztett részeknek egymással kompatibilis anyagokból kell készülnie.2.1.3. A hegesztőanyagnak az acéllal kompatibilisnek kell lennie, hogy a képződött varrat jellemzői egyenértékűek legyenek az alapanyagra előírt jellemzőkkel.2.1.4. A palack gyártójának be kell szereznie és rendelkezésre kell bocsátania a palackgyártás során a nyomásnak kitett elemek gyártásához felhasznált adagelemzésre vonatkozó műbizonylatokat.2.1.5. Lehetőséget kell biztosítani független elemzések elvégzésére. Ezeket az elemzéseket vagy a palackgyártóhoz szállított félkész termékből, vagy a kész palackból vett mintadarabokon kell végrehajtani.2.1.6. A gyártó köteles az ellenőrző szervezet számára hozzáférhetővé tenni a hegesztéseken elvégzett metallurgiai és mechanikai vizsgálatok és elemzések eredményeit, és ugyancsak köteles a szervezet rendelkezésére bocsátani azoknak az alkalmazott hegesztési módszereknek és folyamatoknak a leírását, amelyek jellemzőnek tekinthetők a gyártás során készített varratokra.2.2. HŐKEZELÉSA palackokat normalizált vagy feszültségcsökkentett állapotban lehet szállítani. A palack gyártója tanúsítja, hogy az összes hegesztési varrat elkészülte után a palack hőkezelése megtörtént, és igazolja az alkalmazott hőkezelési eljárást. Lokalizált, a palack egy részére kiterjedő hőkezelés alkalmazása nem engedhető meg.2.3. A NYOMÁSTARTÓ RÉSZEKRE VONATKOZÓ SZÁMÍTÁSOK2.3.1. A minimális falvastagság a gázpalack feszültségcsökkentett köpenyének egy pontján sem lehet kisebb az alábbi képlettel meghatározott értéknél:2.3.1.1. hosszvarrattal nem rendelkező palackok esetében:a =P· D20+ P2.3.1.2. hosszvarrattal rendelkező palackok esetében:a =P· D20Z+ PZ értéke:- 0,85, ha a gyártó a varrat kötésvonalát radiográfiai vizsgálatnak veti alá, hosszvarrat esetében a kötésvonalon túl 100 mm távolságig, körvarrat esetében 50 mm távolságig (mindkét oldalon 25 mm). Műszakonként és gépenként két palackot kell kiválasztani, egyet a műszak elejéről egyet pedig a műszak végéről,- 1, ha a gyártó a varrat kötésvonalát helyszíni radiográfiai vizsgálatnak veti alá, hosszvarrat esetében a kötésvonalon túl 100 mm távolságig, körvarrat esetében 50 mm távolságig (mindkét oldalon 25 mm).A vizsgálatot a gyártott palackok szúrópróbaszerűen kiválasztott 10 %-án kell végrehajtani.Ha a radiográfiai vizsgálatok során a 3.4.1.4. szakaszban felsorolt elfogadhatatlan hibákra derül fény, meg kell tenni a szükséges lépéseket a kérdéses gyártási folyamat felülvizsgálata és a hibák kiküszöbölése érdekében.2.3.2. A palackfenekek méretezése és számítása (lásd az 1. melléklet ábráit)2.3.2.1. A palackfenekeknek a következő feltételeket kell kielégíteniük:- kosárgörbe alakú fenekekegyidejűleg kielégítendő határok:0,003 D ≤ b ≤ 0,08 Dr ≥ 0,1 DR ≤ DH ≥ 0,18 Dr ≥ 2 bh ≥ 4 b- elliptikus fenekekegyidejűleg kielégítendő határok:0,003 D ≤ b ≤ 0,08 DH ≥ 0,18 Dh ≥ 4 b- félgömb alakú fenekekhatárok: 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D2.3.2.2. Az ilyen domború fenekek falvastagsága a fenék egyetlen pontján sem lehet kisebb, mint a következő képlettel számított érték:b =P· D20CA teljes fenekeknél használandó C alaktényező értékét az 1. melléklet táblázata adja meg.A fenék hengeres részének névleges falvastagsága azonban nem lehet kisebb, mint a köpeny hengeres részének névleges falvastagsága.2.3.3. A hengeres rész és a domború fenék névleges falvastagsága semmiképpen nem lehet kisebb, mint- + 0,7mm, ha Ph < 30 bar- +1mm, ha Ph ≥ 30 bara megengedett legkisebb érték mindkét esetben 1,5 mm.2.3.4. A szeleptok kivételével a hengertest két vagy három részből állhat. A fenekeknek egy darabból kell készülniük és domborúaknak kell lenniük.2.4. SZERKEZETI KIALAKÍTÁS ÉS KIVITELEZÉS2.4.1. Általános követelmények2.4.1.1. A gyártó saját felelősségére szavatolja, hogy rendelkezésére állnak azok a gyártó berendezések és eljárások, amelyek az irányelv követelményeit kielégítő palackok előállításának biztosításához szükségesek.2.4.1.2. A gyártó megfelelő ellenőrzések végrehajtásával biztosítja, hogy a palackok gyártása során felhasznált lemezek és sajtolt alkatrészek mentesek legyenek a palack biztonságos használatát hátrányosan befolyásoló hibáktól.2.4.2. Nyomás alatt álló részek2.4.2.1. A gyártónak le kell írnia az alkalmazott hegesztési módszereket és eljárásokat és fel kell tüntetnie a gyártás alatt végrehajtott ellenőrzéseket.2.4.2.2. A hegesztés technikai követelményeiTompahegesztésű varratokat automatikus hegesztéssel kell előállítani.A nyomástartó részek tompahegesztésű varratai nem készíthetők olyan helyen, ahol a profil megváltozik.Sarokvarratokkal nem fedhetők le tompavarratok, és ezektől legalább 10 mm-re kell elhelyezni őket.A palack köpenyét képező részek összekötését alkotó varratoknak a következő feltételeket kell kielégíteniük (lásd még a 2. függelék ábráin bemutatott példákat):- hosszvarrat: áthegesztett tompavarrat,- körvarrat, a szeleptok és a palack felső részének hegesztési varrata kivételével: teljes falvastagságban áthegesztett tompavarrat. Az alátétsávos varrat egyfajta tompavarratnak tekinthető,- a szeleptok és a palack felső részét összekötő varrat: ez egyformán lehet tompa- és sarokvarrat. A tompavarrat teljes falvastagságban áthegesztett. Az alátétsávos varrat egyfajta tompavarratnak tekinthető.A fenti francia bekezdés követelményei nem alkalmazhatók, ha felső fenékbe illesztett szeleptok található a palack belsejében, és ha ezt olyan varrattal rögzítik a palackfenékhez, ami a palack tömörségét nem befolyásolja (lásd a 2. függelék 4. ábráját).A tompavarratok esetében a csatlakozó felületek éleltolódása nem haladhatja meg a falvastagság egyötödét (1/5 a).2.4.2.3. A varratok ellenőrzéseA gyártónak meg kell győződnie arról, hogy a varratok áthegesztése folyamatos, a varrat összeillesztése nem mutat eltérést, és a varratok nem tartalmaznak olyan hibákat, amelyek veszélyeztethetik a palackok biztonságos használatát.A kerületi tompavarratokat tartalmazó kétrészes palackokat, a 2. melléklet 2A ábrája szerinti varratok kivételével, 100 mm hosszúságban radiográfiai vizsgálatnak kell alávetni, amihez folyamatos gyártás esetén minden műszak elején és végén egy palackot kell kiválasztani, ha pedig a gyártás 12 óránál hosszabb időre megszakításra kerül, az újraindulást követően az első hegesztett palackot is ellenőrizni kell.2.4.2.4. OvalitásA hengeres köpeny ovalitását úgy kell korlátozni, hogy az azonos keresztmetszetben mért maximális és minimális külső átmérők különbsége ne haladja meg az átmérők átlagának 1%-át.2.4.3. Hozzáhegesztett részek2.4.3.1. A szállításra szolgáló fogantyú és a nyakgyűrű előállítását és a palacktesthez történő hegesztését úgy kell végezni, hogy ne alakuljanak ki veszélyes feszültségi gócok, és ne gyűlhessen össze víz.2.4.3.2 A talpas palackok talpgyűrűjének elegendően szilárdnak kell lennie, és olyan anyagból kell készülnie, amely korrózió tekintetében kompatibilis a palack anyagát képező acéltípussal. A talpgyűrű alakja biztosítson a palacknak kellő stabilitást. A talpgyűrűt úgy kell a palackhoz hegeszteni, hogy víz felgyülemlése vagy behatolása a talpgyűrű és a palacktest közé ne legyen lehetséges.2.4.3.3. Ha a palackok azonosító táblával rendelkeznek, ezeket rögzíteni kell a nyomástartó köpenyen, és biztosítani kell, hogy ne legyenek eltávolíthatók; meg kell tenni a szükséges korrózióvédelmi intézkedéseket.2.4.3.4. Ha a talpgyűrű, a fogantyú vagy a nyakgyűrű megfelelő szilárdsága biztosítható és a palackvégek korróziójának veszélye kiküszöbölhető, ezek a részek készülhetnek más anyagból is.2.4.3.5. A csap vagy szelep védelmeA palack csapját vagy szelepét hatékonyan védeni kell a sérüléssel szemben vagy annak kialakítása, vagy a palack konstrukciója (pl. nyakgyűrű) révén, vagy pedig védőkupak, illetve biztonságosan rögzített fedél segítségével.3. VIZSGÁLATOK3.1. MECHANIKAI VIZSGÁLATOK3.1.1. Általános követelmények3.1.1.1. Ahol a mellékletben felsorolt követelmények nem rendelkeznek a mechanikai vizsgálatokról, azokat a következő EURONORM szabványoknak megfelelően hajtják végre:(a) a szakítóvizsgálatot a 2-80 szerint, ha a próbadarab vastagsága legalább 3 mm, és a 11-80 szerint ha a vastagság 3 mm-nél kisebb;(b) a hajlítóvizsgálatot a 6-55 szerint, ha a próbadarab vastagsága legalább 3 mm, és a 12-55 szerint ha a vastagság 3 mm-nél kisebb.3.1.1.2. A nyomástartó részek varratainak és az alapanyag tulajdonságainak ellenőrzésére szolgáló valamennyi mechanikai vizsgálatot a kész palackokból vett próbadarabokon hajtják végre.3.1.2. A vizsgálatok típusai és az eredmények értékelése3.1.2.1. Minden mintapalackot a következő vizsgálatoknak vetnek alá:(A) Csak körvarratot tartalmazó palackok (kétrészes palackok), a 3. melléklet 1. ábráján jelzett helyekről vett próbadarabokon:1 szakítóvizsgálat | az alapanyagon a palack hossztengelye irányában (a); vagy ha ez nem lehetséges, a kerület irányában; |1 szakítóvizsgálat | a körvarratra merőlegesen (b); |1 hajlítóvizsgálat | a körvarrat hátoldalára hajlítva (c); |1 hajlítóvizsgálat | a körvarrat elülső oldalára hajlítva (d); |1 makroszkópos vizsgálat | a hegesztési metszeten. |(B) Hossz- és körvarratokat tartalmazó palackok (háromrészes palackok), a 3. melléklet 2. ábráján jelzett helyekről vett próbadarabokon:1 szakítóvizsgálat | a hengeres rész anyagából a palack hossztengelye irányában kivett próbatesten (a); vagy ha ez nem lehetséges, a kerület irányában; |1 szakítóvizsgálat | a fenék anyagából kivett próbatesten (b); |1 szakítóvizsgálat | a hosszvarratra merőlegesen (c); |1 szakítóvizsgálat | a körvarratra merőlegesen (d); |1 hajlítóvizsgálat | a hosszvarrat hátoldalára hajlítva (e); |1 hajlítóvizsgálat | a hosszvarrat elülső oldalára hajlítva (f); |1 hajlítóvizsgálat | a körvarrat hátoldalára hajlítva (g); |1 hajlítóvizsgálat | a körvarrat elülső oldalára hajlítva (h); |1 makroszkópos vizsgálat | a hegesztési metszeten. |3.1.2.1.1. A nem kellően sík felületű próbadarabokat hidegsajtolással laposra kell préselni.3.1.2.1.2. A hegesztést tartalmazó próbadarabokon a varratot simára kell munkálni a felesleg ledolgozásával.3.1.2.2. Szakítóvizsgálat3.1.2.2.1. Az alapanyag szakítóvizsgálata3.1.2.2.1.1. A szakítóvizsgálat végrehajtását leíró eljárást a 3.1.1.1. szakasznak megfelelően a vonatkozó EURONORM szabvány tartalmazza.A próbadarabnak a palack belső és külső felületének megfelelő két oldalát tilos megmunkálni.3.1.2.2.1.2. A kapott folyáshatár értékeknek a palack gyártója által szavatolt minimális értékekkel legalább egyezniük kell.A szakítószilárdságra és az alapanyag minta törése után mért szakadási nyúlásra kapott értékeknek eleget kell tenniük az EURONORM 120-83-as előírásainak (III. táblázat).3.1.2.2.2. Varratokon végzett szakítóvizsgálatok3.1.2.2.2.1. A varratra merőleges szakítóvizsgálatot olyan próbadarabon kell elvégezni, amelynek keresztmetszetét a varratnál és a varrattól mindkét irányban 15 mm hosszúságban 25 mm-re csökkentik a 4. függelékben bemutatott módon. Ezen a részen túl a próbadarab vastagsága fokozatosan növekedik.3.1.2.2.2.2. A kapott szakítószilárdság nem lehet kisebb, mint az alapanyagra garantált érték, függetlenül attól, hogy a középső rész melyik keresztmetszetében következik be a próbadarab törése.3.1.2.3. Hajlítóvizsgálat3.1.2.3.1. A hajlítóvizsgálat végrehajtását leíró eljárást a 3.1.1.1. pontnak megfelelően a vonatkozó EURONORM szabvány tartalmazza. A hajlítóvizsgálatot azonban egy 25 mm-es próbadarabon a varratra merőlegesen kell végrehajtani. A vizsgálat végrehajtása közben a hajlítószerszámot a varrat közepén kell elhelyezni.3.1.2.3.2. A próbadarabot a hajlítótüske kerületén meghajlítva, amikor belső szélei a hajlítótüske átmérőjével egyenlő távolságra kerülnek egymástól, a próbadarabon nem mutatkozhat repedés (lásd az 5. függelék 2. ábráját).3.1.2.3.3. A hajlítótüske átmérőjének és a próbadarab vastagságának aránya (n) nem haladhatja meg a következő táblázatban megadott értéket:Tényleges szakítószilárdság Rmt, N/mm2 | n értéke |legfeljebb 440 | 2 |440 – legfeljebb 520 | 3 |520 felett | 4 |3.2. HIDRAULIKUS FELSZAKÍTÁSI PRÓBA3.2.1. Vizsgálati körülményekA vizsgálatnak alávetett palackokon fel kell tüntetni a megjelöléseket, amelyeket ajánlatos a nyomástartó részekre felhelyezni.3.2.1.1. A hidraulikus felszakítási próbát olyan vizsgálóberendezéssel végzik, amely a palackban uralkodó nyomást a palack felhasadásáig egyenletesen növeli és felrajzolja a nyomás időbeli változását leíró görbét.3.2.2. A vizsgálat értékelése3.2.2.1. A felszakítási próba értékelési kritériumai a következők:3.2.2.1.1. A palack térfogatnövekedése; ez megegyezik:- legalább 6,5 liter űrtartalmú palackok esetében a nyomásnövekedés kezdete és a palack megrepedésének időpontja között felhasznált víz térfogatával,- 6,5 liternél kisebb űrtartalmú palackok esetében a vizsgálat kezdetén és végén mért térfogat különbségével.3.2.2.1.2. A repedés helyének és a szélek alakjának vizsgálata.3.2.3. Vizsgálati követelményminimumok3.2.3.1. A mért felszakítási nyomás (Pr) semmiképpen nem lehet kisebb, mint a vizsgálati próbanyomás (Ph) 9/4 része.3.2.3.2. A palack kiindulási térfogatára vonatkoztatott térfogat-növekedése:- 20 %, ha a palack hossza meghaladja az átmérőjét,- 17 %, ha a palack hossza nem nagyobb, mint az átmérője.3.2.3.3. A felszakadás során a palack nem törhet darabokra.3.2.3.3.1. A legnagyobb repedés nem lehet ridegtöréses típusú, azaz a törés szélei nem lehetnek sugárirányúak, hanem az átmérő síkjával valamilyen szöget bezárva kell haladniuk és közben összeszűkülniük.3.2.3.3.2. A repedés nem tárhat fel jellegzetes anyaghibát.3.3. HIDRAULIKUS PRÓBANYOMÁS3.3.1. A vizsgálati nyomás eléréséig a palackban a víznyomásnak egyenletesen kell növekednie.3.3.2. Annak megállapítása céljából, hogy nem következik-e be a nyomás folyamatos csökkenése és nem tapasztalható-e tömítetlenség, a palackban a vizsgálati nyomást elegendő ideig fenn kell tartani.3.3.3. A vizsgálat után a palackon nem lehet maradó alakváltozás.3.3.4. Azokat a palackokat, amelyek nem tesznek eleget a vizsgálati követelményeknek, vissza kell utasítani.3.4. RONCSOLÁSMENTES VIZSGÁLAT3.4.1. Radiográfiai vizsgálat3.4.1.1. A varratokat az R 1106-1969, B osztály szerinti ISO előírásnak megfelelően kell röntgenvizsgálatnak alávetni.3.4.1.2. Huzal típusú jelzőeszköz esetén a látható huzal legkisebb átmérője nem haladhatja meg a 0,1 mm-t.Lépcsős és furatos típusú jelzőeszköz esetén a legkisebb látható furat átmérője nem haladhatja meg a 0,25 mm-t.3.4.1.3. A varratok radiográfiai értékelését az eredeti filmek alapján kell elvégezni az ISO 2504-1973. szabvány 6. pontjában ajánlott gyakorlatnak megfelelően.3.4.1.4. A következő hibák előfordulása nem elfogadható:- repedések, tökéletlen varratok vagy a varrat nem teljes áthegesztése.Az alább felsorolt zárványok előfordulása nem megengedett:- bármilyen vonalszerű zárvány vagy kör alakú zárványok csoportja egy sorban, ha annak hossza (12a a varrat hosszon) meghaladja a 6 mm-t,- az a/3 méretet meghaladó bármilyen gázzárvány, ami más gázzárványtól 25 mm-nél nagyobb távolságban van,- az a/4 méretet meghaladó minden más gázzárvány,- a varrat bármely 100 mm hosszúságú részén található gázzárványok, ha azok együttes területe meghaladja a 2a mm2-t.3.4.2. Makroszkópos vizsgálatEgy teljes varrat keresztmetszet makroszkópos vizsgálatában a makrocsiszolatnak a savas kezelésnek alávetett felületen a varrat tökéletes egybeolvadását kell mutatnia, és nem fordulhat elő semmilyen összeolvadási hiba, jelentős zárvány vagy más hiányosság.Kétség esetén a vitatott helyet mikroszkóposan is meg kell vizsgálni.3.5. A VARRAT KÜLSŐ FELÜLETÉNEK ELLENŐRZÉSE3.5.1. Ezt a vizsgálatot a hegesztés befejezésekor hajtják végre. A vizsgált felületet jól meg kell világítani, és meg kell tisztítani mindenféle zsírtól, portól, salakmaradéktól, és nem lehet rajta védőréteg.3.5.2. A hegesztett fémnek az alapanyaggal simán kell összeolvadnia, és nem mutathat beégést. A hegesztett felület és a szomszédos felület nem tartalmazhat repedést, bevágást vagy porózus foltokat. A hegesztett felületnek simának és egyenletesnek kell lennie. Tompavarrat esetén a vastagság többlet nem haladhatja meg a varrat szélességének 1/4-ét.4. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS4.1. Az irányelv 4. cikkében említett EGK-típusjóváhagyás adható ki palack típusokra és családokra.A "palacktípus" fogalom az azonos kialakítású és falvastagságú, azonos tartozékokkal felszerelt, ugyanabban a műhelyben, azonos műszaki leírásoknak eleget tevő lemezfémből előállított, azonos eljárással hegesztett és azonos körülmények között hőkezelt palackokat jelenti.A "palackcsalád" fogalom olyan egy gyártóhelyről származó háromrészes palackokat jelent, amelyeknek csak a hossza különbözik az alábbi határokon belül:- minimális hosszuk nem kisebb, mint a palack átmérőjének háromszorosa,- maximális hosszuk nem nagyobb, mint a vizsgált palack hosszának másfélszerese.4.2. Az EGK-típusvizsgálat kérelmezője minden palacktípusra vagy palackcsaládra benyújtja a tagállam számára a következőkben előírt ellenőrzés elvégzéséhez szükséges dokumentációt, és a tagállam rendelkezésére bocsát egy 50 palackból álló gyártási tételt, amelyből annyi palackot vesznek ki, amennyi a következőkben felsorolt vizsgálatok elvégzéséhez szükséges, és megad minden, a tagállam által kért további információt. A kérelmezőnek közölnie kell a hőkezelés jellegét és időtartamát, az alkalmazott hőmérsékletet és a hegesztési eljárást. Be kell szereznie és rendelkezésre kell bocsátania a palack gyártáshoz szállított acél adagelemzéséről szóló műbizonylatokat.4.3. Az EGK-típusvizsgálat során a tagállam meggyőződik arról, hogy:- a 2.3 szakaszban ismertetett számítások helyesek,- a 2.1, 2.2, 2.4 és 3.5 szakaszban meghatározott feltételek teljesülnek,A prototípusként benyújtott palackokon végre kell hajtani a következő vizsgálatokat:- a 3.1 szakaszban előírt vizsgálatot egy palackon,- a 3.2-ben előírt vizsgálatot egy palackon,- a 3.4-ben előírt vizsgálatot egy palackon.Ha az ellenőrzések eredményei megfelelőek, a tagállam kibocsátja a II. mellékletben található minta szerinti EGK-típus-jóváhagyási tanúsítványt.5. EGK-VIZSGÁLAT5.1. Az EGK-vizsgálat céljára a palack gyártója az ellenőrző szervezet rendelkezésére bocsátja a következőket:5.1.1. az EGK-típus-jóváhagyási tanúsítványt;5.1.2. a palackok gyártásához felhasznált acél elemzését tanúsító műbizonylatokat;5.1.3. a palackok gyártásához felhasznált acél származásának azonosításához szükséges dokumentumokat;5.1.4. azokat az általa szállított palackokra vonatkozó dokumentumokat – különös tekintettel a hőkezelésre vonatkozó dokumentumokra –, amelyek igazolják a 2.2 szakaszban leírt eljárás alkalmazását.5.1.5. a palackok listáját, amely tartalmazza a 6. pontban előírt számokat és feliratokat.5.1.6. a gyártás közben elvégzett roncsolásmentes vizsgálatok eredményeit, és a palackok jól reprodukálható előállításának biztosítására alkalmazott hegesztési eljárásokat. A gyártó ugyancsak köteles kiadni egy nyilatkozatot, amelyben vállalja, hogy a sorozatgyártás során az EGK-típusjóváhagyásra benyújtott palackok gyártásánál alkalmazott hegesztési módszerrel azonos eljárást alkalmaz.5.2. AZ EGK-VIZSGÁLAT ALATT5.2.1. Az ellenőrző szervezet- meggyőződik arról, hogy rendelkezésre áll az EGK-típus-jóváhagyási tanúsítvány, és hogy a palackok annak megfelelnek,- ellenőrzi az anyagokra és a gyártási eljárásokra vonatkozó információkat tartalmazó dokumentumokat, különös tekintettel a 2.1.6. szakaszban előírt dokumentumokra,- ellenőrzi, hogy a 2. pontban felsorolt műszaki előírásokat betartották-e, és véletlenszerűen kiválasztott palackokat szemrevételezéses külső és belső vizsgálatnak vet alá,- részt vesz a 3.1. és 3.2. pontban leírt vizsgálatok végrehajtásánál és ellenőrzi azok lebonyolítását,- megállapítja, hogy az 5.1.6. pontban említett, a gyártó által rendelkezésére bocsátott információk helyesek-e, és hogy a végrehajtott ellenőrzések kielégítők-e,- kiadja a III. mellékletben bemutatott minta szerinti EGK-vizsgálati tanúsítványt.5.2.2. A vizsgálathoz a következő táblázatban megadott számú, szúrópróbaszerűen kiválasztott palackot vesznek ki minden gyártási tételből.Egy gyártási tétel a 4.1. pont második bekezdése szerinti meghatározásoknak megfelelően legfeljebb 3000 darab azonos típusú palackból áll, amelyeket egy napon vagy egymást követő napokon állítanak elő.1. TÁBLÁZATTényleges tételnagyság (N) | Mintaként kivett palackok száma | Palackokon elvégzett vizsgálatok || | Mechanikai vizsgálatok | Felszakítási próba |N ≤ | 500 | 3 | 1 | 2 |500 < N ≤ | 1500 | 9 | 2 | 7 |1500 < N ≤ | 3000 | 18 | 3 | 15 |A tételnagyságtól függően a mintapalackokat a 3.1. szakaszban elrendelt mechanikai vizsgálatoknak és a 3.2. szakaszban előírt hidraulikus felszakítási próbának kell alávetni az 1. táblázatban meghatározott eloszlásban.Ha kettő vagy több palack nem felel meg a követelménynek, a tételt vissza kell utasítani.Ha valamelyik palack a mechanikai vizsgálatok vagy a hidraulikus felszakítási próba eredményeinek nem felel meg, szúrópróbaszerűen a 2. táblázatban megadott számú palackot kell kivenni a tételből, és az 1. táblázatban megadott eloszlásban alá kell vetni őket a megadott vizsgálatoknak.2. TÁBLÁZATTényleges tételnagyság (N) | Mintaként kivett palackok száma | Nem megfelelő vizsgálatok | Palackokon elvégzett vizsgálatok || | mechanikai vizsgálatok | Felszakítási próba |250 < N ≤ | 500 | 3 | mechanikai | 2 | 1 |felszakítási | 1 | 2 |500 < N ≤ | 1500 | 9 | mechanikai | 5 | 4 |felszakítási | 2 | 7 |1500 < N ≤ | 3000 | 18 | mechanikai | 9 | 9 |felszakítási | 3 | 15 |Ha egy vagy több palack nem felel meg a követelménynek, a tételt vissza kell utasítani.5.2.3. A minták kivételét és valamennyi vizsgálatot az ellenőrző szervezet képviselőjének jelenlétében kell végezni.5.2.4. Az ellenőrző szervezet képviselőjének jelenlétében és felügyelete mellett a tételhez tartozó összes palackot alá kell vetni a 3.3. szakaszban előírt hidraulikus próbanyomásnak.5.3. AZ EGK-VIZSGÁLAT ALÓLI MENTESÍTÉSAz 1 liternél kisebb űrtartalmú palackok esetében az 5. pontban előírt valamennyi vizsgálat és ellenőrzési művelet végrehajtása a gyártó felelősségére történik. A gyártó az összes dokumentumot, valamint a vizsgálati és ellenőrzési jelentéseket az ellenőrző szervezet rendelkezésére bocsátja.6. JELÖLÉSEK ÉS FELIRATOK6.1. Az ellenőrzés végrehajtását követően, ha az ellenőrzések eredményei megfelelőek, az ellenőrző szervezet kiadja a vizsgálatok elvégzését igazoló tanúsítványt.6.2. A legfeljebb 6,5 liter űrtartalmú palackok esetében a palack kialakítására vonatkozó jelölések és feliratok elhelyezhetők a palackfenéken; más palackoknál ezek a fejrészen vagy a palack megerősített részén, vagy egy azonosító táblán vannak elhelyezve. A feliratok némelyike azonban az alakítás során beüthető a domború részre, feltéve hogy ez a palack tulajdonságait nem rontja.6.3. EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELÖLÉSA 76/767/EGK irányelv I. melléklet 3. pontjában meghatározott követelményektől eltérően a gyártó az EGK-típus-jóváhagyási jelölést a következő sorrendben helyezi el:- stilizált+++++ TIFF +++++betű,- erre az irányelvre utaló szám,- az EGK-típus-jóváhagyási engedélyt megadó tagállam azonosítására szolgáló nagybetű(k) és a jóváhagyás évének utolsó két számjegye,- az EGK-típusjóváhagyás száma (pl.+++++ TIFF +++++3 D 79 45).6.4. EGK-VIZSGÁLATI JELÖLÉSA 76/767/EGK irányelv II. melléklete 3. pontjában meghatározott követelményektől eltérően az ellenőrző szervezet az EGK-vizsgálati jelölést a következő sorrendben helyezi el:- kis "e" betű,- az ellenőrzést végző tagállam azonosítására szolgáló nagybetű(k), amit szükség esetén a területi alegységet azonosító egy vagy két szám egészít ki,- az ellenőrző szervezet jele, amit az ellenőrzést végző képviselő helyez fel, adott esetben saját jelével együtt,- szabályos hatszög,- az ellenőrzés dátuma: év, hó (pl. e D 12 48+++++ TIFF +++++80/01).6.5. GYÁRTÁSRA VONATKOZÓ FELIRATOK6.5.1. Az acélra vonatkozóan- a számítás alapjául szolgáló Re értéke N/mm2-ben,- N (a palack normalizált állapotban) vagy S jel (a palack feszültségcsökkentett állapotban);6.5.2. A hidraulikus próbanyomás vonatkozásábanA próbanyomás értéke bar-ban, amit a "bar" felirat követ;6.5.3. A palacktípus vonatkozásábanA palack gyártója által szavatolt minimális űrtartalom literben.Az űrtartalmat egy tizedes pontossággal kell megadni és lefelé kerekíteni.6.5.4. A származás vonatkozásábanA származási országot jelölő nagybetű(k), ami(ke)t a gyártó jele és a sorozatszám követ.6.6. EGYÉB FELIRATOKHa a nemzeti jogszabályok nem írják elő sem a kialakításra sem az ellenőrzésre vonatkozó egyéb feliratok elhelyezésének módját, ezeket a palackokon a 6.2. pontnak megfelelően kell elhelyezni.--------------------------------------------------II. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++MŰSZAKI MELLÉKLET AZ EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI TANÚSÍTVÁNYHOZ1. Az EGK-jóváhagyásra benyújtott minta vizsgálatának eredményei.2. A minta fő jellemzőire vonatkozó információk, különös tekintettel a következőkre:- a típusjóváhagyás tárgyát képező palacktípus hosszmetszeti ábrája, amely feltünteti:- a néveleges külső átmérőt, D-t,- a hengeres palackfal legkisebb vastagságát, a-t,- a palackfenék és váll legkisebb falvastagságát,- a legkisebb és legnagyobb hosszúságo(ka)t, Lmin, Lmax,- a palackfenék domború részének külső magassága (H), mm-ben,- az űrtartalom vagy űrtartalmak, Vmin, Vmax,- a próbanyomás, Ph,- a gyártó neve/dokumentumok száma és dátum;- palacktípus megnevezése,- az acélra vonatkozó adatok a a 2.1. pontnak megfelelően.--------------------------------------------------III. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2012/13/EU irányelve ( 2012. május 22. ) a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról

text:
               1.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 142/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2012/13/EU IRÁNYELVE
   (2012. május 22.)
   a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotás aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               Az Unió a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését tűzte célként maga elé. Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei ülésének elnökségi következtetéseivel – különösen annak 33. pontjával – összhangban az ítéletek és az igazságügyi hatóságok egyéb határozatai kölcsönös elismerése elvének az Unióban mind a polgári, mind a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés sarokkövévé kell válnia, mert a fokozott kölcsönös elismerés és a jogszabályok szükséges közelítése megkönnyítené az illetékes hatóságok közötti együttműködést és az egyének jogainak bírói védelmét.

               (2)

               2000. november 29-én a Tanács – a tamperei következtetésekkel összhangban – olyan intézkedési programot fogadott el, amelynek célja a határozatok kölcsönös elismerése elvének a büntetőügyek során való érvényesítése (3). A programhoz írt bevezető szerint a kölcsönös elismerés „a tagállamok közötti együttműködés fokozását és egyúttal az egyének jogai védelmének erősítését is szolgálja”.

               (3)

               A büntetőügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítása előfeltételként szükségessé teszi, hogy a tagállamok megbízzanak egymás büntető igazságszolgáltatási rendszerében. A kölcsönös elismerés foka nagymértékben függ számos tényezőtől, így a gyanúsítottak és vádlottak jogait garantáló mechanizmusoktól és a kölcsönös elismerés elve alkalmazásának megkönnyítéséhez szükséges közös minimumstandardoktól.

               (4)

               A büntetőügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése csak a bizalom szellemében működhet eredményesen, amelynek keretében nemcsak az igazságügyi hatóságok, hanem a büntetőeljárás összes szereplője is egyenértékűnek tekinti a többi tagállam igazságügyi hatóságai által hozott határozatokat a sajátjaival, ami nemcsak a másik tagállam szabályainak helyénvalóságába, hanem a szabályok megfelelő alkalmazásába vetett bizalmat is feltételezi.

               (5)

               Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikke és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (a továbbiakban: az EJEE) 6. cikke rögzíti a tisztességes eljáráshoz való jogot. A Charta 48. cikkének (2) bekezdése garantálja a védelemhez való jog tiszteletben tartását.

               (6)

               A Charta 6. cikke és az EJEE 5. cikke rögzíti a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jogot. E jog korlátozása nem lépheti túl az EJEE 5. cikkének megfelelően megengedett és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatából következő mértéket.

               (7)

               Annak ellenére, hogy valamennyi tagállam részes fele az EJEE-nek, a tapasztalatok szerint ez önmagában nem minden esetben nyújt alapot arra, hogy kellő mértékben megbízzanak a többi tagállam büntető igazságszolgáltatási rendszerében.

               (8)

               A kölcsönös bizalom erősítéséhez az eljárási jogok védelmére, valamint a Chartából és az EJEE-ből eredő garanciákra vonatkozó részletes szabályok szükségesek.

               (9)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamokban alkalmazandó minimumszabályok megállapítását, a határokon átterjedő dimenzióval rendelkező büntetőügyekben az ítéletek és bírósági határozatok kölcsönös elismerésének, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek az elősegítése érdekében. Az említett cikk hivatkozása szerint „a személyek jogai a büntetőeljárásban” azon területek egyike, ahol szabályozási minimumok állapíthatók meg.

               (10)

               Közös szabályozási minimumok következtében nőnie kell a tagállamokban a büntető igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalomnak, ami egyben a kölcsönös bizalom jegyében hatékonyabb igazságügyi együttműködést is eredményez. Ilyen közös szabályozási minimumokat kell létrehozni a büntetőeljárás során történő tájékoztatás területén.

               (11)

               A Tanács 2009. november 30-án állásfoglalást fogadott el a büntetőeljárásban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervről (4) (a továbbiakban: az ütemterv). Az ütemterv, fokozatos megközelítést alkalmazva, intézkedések elfogadására hívott fel a fordításhoz és tolmácsoláshoz való jog (A. intézkedés), a jogokról és a vádról való tájékoztatáshoz való jog (B. intézkedés), a jogi tanácsadáshoz való jog és a költségmentesség (C. intézkedés), a hozzátartozókkal, munkaadókkal és konzuli hatóságokkal való kapcsolattartáshoz való jog (D. intézkedés), valamint a veszélyeztetett gyanúsítottakra vagy vádlottakra vonatkozó különleges biztosítékok (E. intézkedés) vonatkozásában. Az ütemterv hangsúlyozza, hogy a jogok sorrendje csak tájékoztató jellegű, így a prioritásoknak megfelelően módosulhat. Az ütemtervet úgy tervezték, hogy az teljes egészként működjön; előnyei csak mindegyik összetevőjének végrehajtásával válnak teljes mértékben érzékelhetővé.

               (12)

               2009. december 11-én az Európai Tanács üdvözölte az ütemtervet, és „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” (5) részévé tette (2.4. pont). Az Európai Tanács hangsúlyozta az ütemterv nem kimerítő jellegét, felkérve a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a gyanúsítottak, illetve a vádlottak minimális eljárási jogainak további elemeit, és mérje fel, hogy az e területen való jobb együttműködés elősegítése érdekében szükséges-e foglalkozni egyéb kérdésekkel, például az ártatlanság vélelmével.

               (13)

               Az ütemtervnek megfelelően, az A. intézkedés keretében elfogadott első intézkedés a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010. október 20-i 2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) volt.

               (14)

               Ez az irányelv az ütemterv B. intézkedéséhez kapcsolódik. Meghatározza azokat a közös minimumkövetelményeket, amelyeket a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított vagy megvádolt személy részére a jogaival és az ellene emelt váddal kapcsolatban adott tájékoztatásra kell alkalmazni, a tagállamok közötti kölcsönös bizalom erősítése céljából. Ez az irányelv a Chartában és különösen annak 6., 47. és 48. cikkében megállapított jogokra épül, az EJEE 5. és 6. cikkének az Emberi Jogok Európai Bírósága általi értelmezésére támaszkodva. Ezen irányelvben a „vád” kifejezés az EJEE 6. cikkének (1) bekezdése szerinti „vád” kifejezéssel megegyező értelemben szerepel.

               (15)

               A 2010. április 20-i, „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című közleményében a Bizottság bejelentette, hogy 2010-ben beterjeszti a jogokra és a vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogról szóló javaslatát.

               (16)

               Ezt az irányelvet a gyanúsítottakra és a vádlottakra kell alkalmazni, jogi helyzetüktől, állampolgárságuktól és nemzetiségüktől függetlenül.

               (17)

               Egyes tagállamokban a viszonylag kisebb súlyú cselekmények esetében a szankciókat a büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bíróságtól eltérő hatóság szabja ki. Ez lehet a helyzet például a nagy számban elkövetett közlekedési szabálysértések esetén, amelyeket közúti ellenőrzést követően állapíthatnak meg. Ilyen helyzetekben nem lenne ésszerű megkövetelni az illetékes hatóságoktól, hogy biztosítsák az ezen irányelv szerinti valamennyi jogot. Amennyiben valamely tagállam joga úgy rendelkezik, hogy a kisebb súlyú cselekményekre vonatkozó szankciót a büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bíróságtól eltérő hatóság szabja ki, és az ilyen szankció kiszabásával szemben büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bírósághoz jogorvoslati kérelemmel lehet fordulni, vagy az ügyet más módon elé lehet utalni, ezt az irányelvet ezért csak a jogorvoslati kérelmet vagy az utalást követően a büntetőbíróság előtt lefolytatott eljárásra kell alkalmazni.

               (18)

               Ennek az irányelvnek kifejezetten rögzítenie kell az eljárási jogokra vonatkozó tájékoztatáshoz való – az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatából levezetett – jogot.

               (19)

               Az illetékes hatóságoknak – szóban vagy írásban – az ezen irányelvben előírtaknak megfelelően haladéktalanul tájékoztatniuk kell a gyanúsítottat vagy a vádlottat ezekről az eljárás tisztességességének megóvásához nélkülözhetetlen, a nemzeti jog szerint alkalmazandó jogokról. Annak érdekében, hogy ténylegesen és eredményesen gyakorolhassák ezen jogokat, a tájékoztatást az eljárás során haladéktalanul, de legkésőbb a gyanúsított vagy a vádlott első hivatalos – rendőrség vagy más illetékes hatóság általi – kihallgatását megelőzően kell megtenni.

               (20)

               Ez az irányelv minimumkövetelményeket fogalmaz meg a gyanúsítottak vagy vádlottak jogaival kapcsolatos tájékoztatást illetően. Ez nem érinti az érintett bíróságok általi értelmezés szerint a Chartából, az EJEE-ből, a nemzeti jogból és a vonatkozó uniós jogszabályokból eredő egyéb eljárási jogokra vonatkozóan adandó tájékoztatást. Miután tájékoztatták az érintett személyt egy bizonyos jogról, a tájékoztatást az illetékes hatóságnak nem kell megismételnie, kivéve, ha az ügy különleges körülményei vagy a nemzeti jogban meghatározott különleges szabályok azt előírják.

               (21)

               Ezen irányelvben az őrizetbe vett vagy fogva tartott gyanúsítottra vagy vádlottra vonatkozó utalások minden olyan helyzetre vonatkoznak, amikor büntetőeljárás során egy gyanúsítottat vagy vádlottat az EJEE – az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatában értelmezett – 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a szabadságától megfosztanak.

               (22)

               Amennyiben a gyanúsítottat vagy a vádlottat őrizetbe veszik vagy fogva tartják, az alkalmazandó eljárási jogokra vonatkozó tájékoztatást számára egy, a jogokról szóló írásbeli tájékoztatóban kell megadni, amelyet könnyen érthetően kell megfogalmazni annak érdekében, hogy segítse jogai megértésében. Ezt a jogokról szóló írásbeli tájékoztatót haladéktalanul át kell nyújtani minden, büntetőeljárás keretében a szabadságától bűnüldöző szervek által megfosztott őrizetbe vett személynek. A jogokról szóló írásbeli tájékoztatónak tartalmaznia kell az őrizetbe vétel elleni panasztételnek, a fogva tartás felülvizsgálata kezdeményezésének, illetve ideiglenes szabadlábra helyezés kérelmezésének lehetőségeire vonatkozó alapvető tájékoztatást, amennyiben és amilyen mértékben ilyen jogok a nemzeti jogban léteznek. A jogokról szóló írásbeli tájékoztató megfogalmazásához a tagállamok számára segítségként az I. melléklet tartalmaz egy mintát. A minta tájékoztató jellegű, és a Bizottság ezen irányelv végrehajtásáról szóló jelentésével összefüggésben, valamint az ütemterv valamennyi intézkedésének hatálybalépését követően felülvizsgálható. A jogokról szóló írásbeli tájékoztató a tagállamban érvényesülő egyéb vonatkozó eljárási jogokat is tartalmazhat.

               (23)

               A gyanúsítottaknak vagy a vádlottaknak a valakinek az őrizetbe vételükről vagy a fogva tartásukról történő értesítésére vonatkozó jogával kapcsolatos különleges feltételeket és szabályokat a tagállamok nemzeti jogukban határozzák meg. Az ütemtervnek megfelelően e jog gyakorlása nem veszélyeztetheti a büntetőeljárás szabályos lefolytatását.

               (24)

               Ez az irányelv nem sérti az őrizetben maradó személyek biztonságával kapcsolatos nemzeti jogi rendelkezéseket.

               (25)

               A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ezen irányelvvel összhangban történő tájékoztatás során a gyanúsított vagy a vádlott számára szükség esetén egy általa értett nyelven fordítást vagy tolmácsolást biztosítsanak a 2010/64/EU irányelv szerinti standardoknak megfelelően.

               (26)

               A gyanúsított vagy a vádlott ezen irányelvvel összhangban történő tájékoztatásakor az illetékes hatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az olyan személyekre, akik a tájékoztatás tartalmát vagy jelentését – például fiatal koruk, illetve szellemi vagy fizikai állapotuk miatt – nem képesek megérteni.

               (27)

               A bűncselekmény elkövetésével vádolt személyek számára meg kell adni a váddal kapcsolatban minden, a védelemre való felkészülésükhöz és az eljárás tisztességességének megóvásához szükséges tájékoztatást.

               (28)

               A gyanúsítottat vagy a vádlottat a folyamatban lévő nyomozás lefolytatásának sérelme nélkül haladéktalanul, de legkésőbb az első hivatalos – rendőrség vagy más illetékes hatóság általi – kihallgatását megelőzően tájékoztatni kell a gyanúsítás vagy a vád tárgyát képező bűncselekményről. Az eljárás tisztességességének megóvása és a védelemhez való jog eredményes gyakorlásának lehetővé tétele érdekében megfelelő részletességgel és az eljárás adott szakaszára figyelemmel közölni kell azzal a bűncselekménnyel kapcsolatos tényállást, amelynek az elkövetésével az adott személyt gyanúsítják vagy vádolják, beleértve – amennyiben ismert – a bűncselekmény elkövetésének idejét és helyét, valamint a bűncselekmény várható jogi minősítését.

               (29)

               A gyanúsítás vagy a vád bármely részletének a büntetőeljárás során bekövetkező olyan megváltozását, amely a gyanúsított vagy a vádlott helyzetét jelentősen befolyásolja, a védelemhez való jog eredményes gyakorlásának lehetővé tétele érdekében időben közölni kell vele, amennyiben ez az eljárás tisztességességének megóvásához szükséges.

               (30)

               Az olyan iratokat és adott esetben fényképeket, képi és hangfelvételeket, amelyek a nemzeti jog értelmében nélkülözhetetlenek az őrizetbe vétel elleni eredményes panasztételhez, vagy a fogva tartás jogszerűsége felülvizsgálatának eredményes kezdeményezéséhez, a gyanúsított vagy vádlott, illetve ügyvédje rendelkezésére kell bocsátani legkésőbb azt megelőzően, hogy az illetékes igazságügyi hatóság dönt az őrizetbe vételnek vagy a fogva tartásnak az EJEE 5. cikkének (4) bekezdése szerinti jogszerűségéről, és kellő időben ahhoz, hogy az őrizetbe vétel elleni panasztételhez, vagy a fogva tartás jogszerűsége felülvizsgálatának kezdeményezéséhez fűződő jogot a gyanúsított vagy vádlott eredményesen gyakorolhassa.

               (31)

               Ezen irányelv alkalmazásában a gyanúsítottra vagy a vádlottra nézve akár kedvező, akár terhelő, az adott büntetőüggyel kapcsolatosan az illetékes hatóságok birtokában lévő a nemzeti jog által meghatározott anyagokba való betekintésnek magában kell foglalnia az olyan anyagokba való betekintést, mint az iratok, adott esetben fényképek, valamint hang- és képfelvételek. Ezen anyagokat tartalmazhatja az ügyirat, illetve a nemzeti joggal összhangban bármely más módon is tárolhatja azokat az illetékes hatóság.

               (32)

               A gyanúsítottra vagy a vádlottra nézve akár kedvező, akár terhelő, az illetékes hatóságok birtokában lévő anyagokba az ezen irányelvben előírtaknak megfelelően történő betekintés a nemzeti joggal összhangban megtagadható, amennyiben a betekintés egy másik személy életét vagy alapvető jogait súlyosan veszélyeztethetné, vagy ha a betekintés megtagadása valamely fontos közérdek megóvásához feltétlenül szükséges. A betekintés bármely megtagadását a gyanúsított vagy a vádlott védelemhez való jogának tükrében kell mérlegelni, a büntetőeljárás különböző szakaszaira figyelemmel. A betekintés korlátozását szigorúan, valamint az EJEE által biztosított és az EJEB ítélkezési gyakorlatának értelmezése szerinti tisztességes eljáráshoz való jog elvével összhangban kell értelmezni.

               (33)

               Az ügy anyagába történő betekintés joga nem sértheti a személyes adatok, valamint a védett tanúk hollétére vonatkozó információk védelmével kapcsolatos nemzeti jogi rendelkezéseket.

               (34)

               Az ezen irányelvben előírt, az ügy anyagába való betekintést térítésmentesen kell biztosítani, nem sértve az ügyiratban foglalt iratokról történő másolat készítéséért, illetve az anyagoknak az érintett személyek vagy ügyvédjük számára történő postázásáért díj fizetését előíró nemzeti jogi rendelkezéseket.

               (35)

               Az ezen irányelvvel összhangban történt tájékoztatás nyújtását az illetékes hatóságoknak a jegyzőkönyvezésre vonatkozó nemzeti jog szerinti eljárásokkal összhangban fel kell jegyezniük, de ez nem járhat új eljárások bevezetésének kötelezettségével, illetve az adminisztratív teher növekedésével.

               (36)

               A gyanúsított vagy a vádlott, illetve ügyvédje számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a nemzeti joggal összhangban jogorvoslattal élhessen, ha az illetékes hatóság elmulasztja vagy megtagadja az ezen irányelv szerinti tájékoztatást vagy az ügy egyes anyagaiba való betekintést. Ez a jog nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy olyan speciális fellebbviteli eljárásról, külön mechanizmusról vagy panasztételi eljárásról gondoskodjanak, amelynek keretében az ilyen jellegű mulasztás vagy megtagadás ellen jogorvoslattal lehet élni.

               (37)

               A bírói függetlenség és az igazságszolgáltatás szervezete tekintetében az Unióban fennálló különbségek sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell az érintett tagállami tisztviselők ezen irányelv célkitűzéseivel kapcsolatos megfelelő képzését, vagy ösztönözniük kell e képzés biztosítását.

               (38)

               A tagállamoknak meg kell tenniük az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Néhány rendelkezés – így az a kötelezettség, hogy a gyanúsított vagy a vádlott számára jogairól egyszerű és közérthető nyelven kell tájékoztatást nyújtani – gyakorlati és eredményes végrehajtását különböző eszközökkel, többek között olyan nem jogalkotási intézkedésekkel is el lehet érni, mint például az illetékes hatóságoknak biztosított megfelelő képzés vagy az egyszerűen, nem szakmai nyelvezettel megfogalmazott, jogokról szóló írásbeli tájékoztató, amely a büntetőeljárásjogi ismeretekkel nem rendelkező laikusok számára is könnyen érthető.

               (39)

               Az ebben az irányelvben előírt, az őrizetbe vételkor a jogokra vonatkozó írásbeli tájékoztatáshoz való jognak az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (7) szerinti európai elfogatóparancs végrehajtása céljából őrizetbe vett személyeket illetően is értelemszerűen érvényesülnie kell. A tagállamok számára az e személyek jogaira vonatkozó írásbeli tájékoztató megfogalmazásához nyújtandó segítség érdekében a II. melléklet tartalmaz egy mintát. A minta tájékoztató jellegű, és a Bizottság ezen irányelv végrehajtásáról szóló jelentésével összefüggésben, valamint az ütemterv valamennyi intézkedésének hatálybalépését követően felülvizsgálható.

               (40)

               Ez az irányelv minimumszabályokat határoz meg. A tagállamoknak magasabb szintű védelem nyújtása érdekében az irányelv által kifejezetten nem szabályozott helyzetekben is képesnek kell lenniük az ezen irányelvben meghatározott jogok kiterjesztésére. A védelem szintje soha nem csökkenhet az EJEE által biztosított, az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogában értelmezett standardok alá.

               (41)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és igazodik a Chartában elismert elvekhez. Ez az irányelv különösen törekszik a szabadsághoz, a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jog előmozdítására. Az irányelvet ezért ennek megfelelően kell végrehajtani.

               (42)

               Ezen irányelv azon rendelkezéseit, amelyek megfelelnek az EJEE által garantált jogoknak, az említett jogokkal összhangban kell értelmezni és végrehajtani, az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogában értelmezett módon.

               (43)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való joggal kapcsolatos közös minimumszabályok meghatározását a nemzeti, regionális vagy helyi szinten külön-külön eljáró tagállamok nem tudják megvalósítani, és ezért az léptéke és hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (44)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában.

               (45)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez az irányelv a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak a büntetőeljárás során az őket megillető jogokra és az ellenük szóló vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogával kapcsolatos szabályokat állapítja meg. Ez az irányelv emellett az európai elfogatóparancs hatálya alá tartozó személyeknek a jogaikra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogával kapcsolatos szabályokat is megállapít.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   Ezt az irányelvet attól az időponttól kezdve kell alkalmazni, amikor valamely tagállam illetékes hatóságai az érintett személy tudomására hozzák azt, hogy bűncselekmény elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják, az eljárás befejezéséig, ami annak a kérdésnek a végleges eldöntését jelenti, hogy a gyanúsított vagy a vádlott elkövette-e a bűncselekményt, ideértve – adott esetben – a büntetés kiszabását és az esetleges jogorvoslatról való döntést is.
   (2)   Amennyiben valamely tagállam joga szerint a kisebb súlyú cselekményekre vonatkozó szankciókat a büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bíróságtól eltérő hatóság szabja ki, és az ilyen szankció kiszabásával szemben az ilyen bírósághoz jogorvoslati kérelemmel lehet fordulni, ezt az irányelvet csak az említett bíróság előtt az ilyen jogorvoslati kérelmet követően lefolytatott eljárásra kell alkalmazni.
   3. cikk
   A jogokra vonatkozó tájékoztatáshoz való jog
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottak és a vádlottak legalább a következő, a nemzeti jog szerint alkalmazandó eljárási jogokról haladéktalanul tájékoztatást kapjanak e jogaik eredményes gyakorlásának lehetővé tétele érdekében:

               a)

               ügyvéd igénybevételének joga;

               b)

               térítésmentes jogi tanácsadásra való bármely jogosultság, és igénybevételének feltételei;

               c)

               a vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jog a 6. cikkel összhangban;

               d)

               a tolmácsoláshoz és fordításhoz való jog;

               e)

               a hallgatáshoz való jog.

         (2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás nyújtására szóban vagy írásban, egyszerű és közérthető nyelven kerüljön sor, figyelembe véve a kiszolgáltatott gyanúsítottak és kiszolgáltatott vádlottak speciális igényeit.
   4. cikk
   A jogokról szóló írásbeli tájékoztató az őrizetbe vételkor
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az őrizetbe vett vagy fogva tartott gyanúsítottak és vádlottak haladéktalanul kézhez kapják a jogokról szóló írásbeli tájékoztatót. Lehetőséget kell nekik adni a jogokról szóló írásbeli tájékoztató elolvasására, és meg kell nekik engedni, hogy azt a szabadságelvonásuk ideje alatt a birtokukban tarthassák.
   (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett jogokról szóló írásbeli tájékoztató a 3. cikkben meghatározott tájékoztatáson túlmenően a nemzeti jog szerint alkalmazandó alábbi jogokra vonatkozóan is tartalmaz információkat:

               a)

               az ügy anyagaiba való betekintés joga;

               b)

               a konzuli hatóságok és egy személy értesítéséhez való jog;

               c)

               sürgősségi orvosi ellátáshoz való jog; és

               d)

               a gyanúsítottak, illetve a vádlottak legfeljebb hány óráig vagy napig lehetnek megfosztva szabadságuktól, mielőtt igazságügyi hatóság elé állítják őket.

         (3)   A jogokról szóló írásbeli tájékoztató ezenkívül alapvető tájékoztatást nyújt az őrizetbe vétel elleni panasztételnek, a fogva tartás felülvizsgálata kezdeményezésének, illetve ideiglenes szabadlábra helyezés kérelmezésének a nemzeti jog által biztosított lehetőségeiről.
   (4)   A jogokról szóló írásbeli tájékoztatót egyszerűen és közérthetően kell megfogalmazni. A jogokról szóló írásbeli tájékoztató tájékoztató jellegű mintáját az I. melléklet tartalmazza.
   (5)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottak és a vádlottak a jogokról szóló írásbeli tájékoztatót az általuk értett nyelven kapják meg. Ha a jogokról szóló írásbeli tájékoztató a megfelelő nyelven nem áll rendelkezésre, a gyanúsítottakat és a vádlottakat az általuk értett nyelven szóban tájékoztatják a jogaikról. Ezt követően részükre indokolatlan késedelem nélkül átadják az általuk értett nyelven készült jogokról szóló írásbeli tájékoztatót.
   5. cikk
   A jogokról szóló írásbeli tájékoztató az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az európai elfogatóparancs végrehajtása céljából őrizetbe vett személyek haladéktalanul kézhez kapják a jogokról szóló megfelelő írásbeli tájékoztatót, amely tartalmazza a 2002/584/IB kerethatározatot az alkalmazó tagállamban végrehajtó jogszabály szerint őket megillető jogokra vonatkozó információkat.
   (2)   A jogokról szóló írásbeli tájékoztatót egyszerűen és közérthetően kell megfogalmazni. Az írásbeli tájékoztató tájékoztató jellegű mintáját a II. melléklet tartalmazza.
   6. cikk
   A váddal kapcsolatos tájékoztatáshoz való jog
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottak és a vádlottak a bűncselekményről, amelynek elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják őket, tájékoztatást kapjanak. Ezt a tájékoztatást haladéktalanul meg kell adni, és olyan részletességgel, amely az eljárás tisztességességének megóvásához és a védelemhez való jog eredményes gyakorlásához szükséges.
   (2)   A tagállamok biztosítják, hogy az őrizetbe vett vagy fogva tartott gyanúsítottak és vádlottak tájékoztatást kapjanak az őrizetbe vételük vagy fogva tartásuk okairól, beleértve a bűncselekményt is, amelynek elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják őket.
   (3)   A tagállamok biztosítják, hogy legkésőbb a vád tartalmának bírósághoz való benyújtásakor a vádra vonatkozóan részletes tájékoztatást nyújtsanak, többek között a bűncselekmény jellegéről és jogi minősítéséről, valamint a vádlott szerepének jellegéről.
   (4)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az eljárás tisztességességének megóvásához szükséges, a gyanúsítottakat, illetve a vádlottakat haladéktalanul tájékoztassák az e cikkben foglaltakkal összhangban megadott információkban bekövetkezett bármely változásról.
   7. cikk
   Az ügy anyagaiba való betekintés joga
   (1)   Amennyiben valakit a büntetőeljárás bármely szakaszában őrizetbe vesznek, illetve fogva tartanak, a tagállamok biztosítják, hogy az adott üggyel kapcsolatos, az illetékes hatóságok birtokában lévő dokumentumokat, amelyek nélkülözhetetlenek az őrizetbe vétel ellen a nemzeti jog szerinti eredményes panasztételhez, vagy a fogva tartás jogszerűsége felülvizsgálatának nemzeti jog szerinti eredményes kezdeményezéséhez, az őrizetbe vett személy vagy ügyvédje rendelkezésére bocsássák.
   (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsított, illetve a vádlott, vagy ügyvédjük legalább az illetékes hatóságok birtokában lévő, a gyanúsítottra vagy a vádlottra nézve akár kedvező, akár terhelő valamennyi anyagba betekinthessen az eljárás tisztességességének megóvása és a védelemre való felkészülés érdekében.
   (3)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a (2) bekezdésben említett anyagokba való betekintést a védelemhez való jog eredményes gyakorlásának lehetővé tételéhez kellő időben, de legkésőbb a vád tartalmának bírósághoz való, elbírálás céljából történő benyújtásakor biztosítani kell. Amennyiben további anyagok kerülnek az illetékes hatóságok birtokába, az ezekbe való betekintést a figyelembevételük lehetővé tételéhez kellő időben kell biztosítani.
   (4)   A (2) és (3) bekezdéstől eltérve – feltéve, hogy ezzel nem sérül a tisztességes eljáráshoz való jog – egyes anyagokba megtagadható a betekintés, ha a betekintés egy másik személy életét vagy alapvető jogait súlyosan veszélyeztethetné, vagy ha a megtagadás valamely fontos közérdek megóvásához feltétlenül szükséges, például abban az esetben, ha a betekintés hátrányosan befolyásolhatna egy folyamatban lévő nyomozást, vagy súlyosan sérthetné a büntetőeljárás megindításának helye szerinti tagállam nemzetbiztonságát. A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jog szerinti eljárásoknak megfelelően az arra vonatkozó határozatot, hogy e bekezdéssel összhangban egyes anyagokba megtagadják a betekintést, igazságügyi hatóság hozza meg, vagy legalább bírósági felülvizsgálat tárgyát képezze.
   (5)   Az e cikkben említett betekintés térítésmentesen vehető igénybe.
   8. cikk
   Ellenőrzés és jogorvoslatok
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottak és a vádlottak számára a 3–6. cikknek megfelelően nyújtott tájékoztatást az érintett tagállam nemzeti jogában meghatározott jegyzőkönyvezési eljárással feljegyezzék.
   (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak, illetve ügyvédjüknek joga legyen ahhoz, hogy a nemzeti jog eljárásaival összhangban jogorvoslattal élhessenek, ha az illetékes hatóságok elmulasztják vagy megtagadják az ezen irányelv szerinti tájékoztatást.
   9. cikk
   Képzés
   A bírói függetlenség és az igazságszolgáltatási szervezet felépítésében az Unión belül fennálló különbségek sérelme nélkül a tagállamok felkérik a büntetőeljárásokban részt vevő bírák, ügyészek, rendőri és igazságügyi személyzet képzéséért felelős személyeket, hogy ezen irányelv célkitűzéseire figyelemmel megfelelő képzést biztosítsanak.
   10. cikk
   Csökkentés kizárása
   Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely korlátozza vagy eltér a Chartában, az EJEE-ben, a nemzetközi jog egyéb releváns rendelkezéseiben vagy bármely tagállam jogában biztosított bármely olyan jogtól vagy eljárási biztosítéktól, amely magasabb szintű védelmet nyújt.
   11. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2014. június 2-ig megfeleljenek.
   (2)   A tagállamok ezen intézkedések szövegét megküldik a Bizottságnak.
   (3)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azoknak hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   12. cikk
   Jelentés
   A Bizottság 2015. június 2-ig jelentést nyújt be – szükség esetén jogalkotási javaslatok kíséretében – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben tették meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   14. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2012. május 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL C 54., 2011.2.19., 48. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2011. december 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. április 26-i határozata.

      (3)  HL C 12., 2001.1.15., 10. o.

      (4)  HL C 295., 2009.12.4., 1. o.

      (5)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

      (6)  HL L 280., 2010.10.26., 1. o.

      (7)  HL L 190., 2002.7.18., 1. o.

      I. MELLÉKLET

         A jogokról szóló írásbeli tájékoztató tájékoztató jellegű mintája

      Ez a minta kizárólag azt a célt szolgálja, hogy segítse a tagállami hatóságokat a jogokról szóló írásbeli tájékoztató tagállami szinten történő elkészítésében. A tagállamok számára e minta használata nem kötelező. A jogokról szóló írásbeli tájékoztatójuk elkészítése során a tagállamok módosíthatják ezt a mintát annak érdekében, hogy a nemzeti szabályaiknak megfeleljen, és kiegészíthetik további hasznos információkkal. A tagállam jogokról szóló írásbeli tájékoztatóját az őrizetbe vételkor vagy fogva tartás esetén kell átadni. Ez azonban nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a büntetőeljárás során más esetekben írásbeli tájékoztatást adjanak a gyanúsítottaknak vagy vádlottaknak.

      A.   ÜGYVÉDI SEGÍTSÉG/JOGI SEGÍTSÉGRE VALÓ JOGOSULTSÁG
      Önnek joga van arra, hogy négyszemközt beszéljen egy ügyvéddel. Az ügyvéd a rendőrségtől független. Ha segítségre van szüksége ahhoz, hogy kapcsolatba léphessen egy ügyvéddel, forduljon a rendőrséghez. Bizonyos esetekben az ügyvédi segítség térítésmentes lehet. További információért forduljon a rendőrséghez.
      B.   A VÁDRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓ
      Önnek joga van tudni, hogy miért vették őrizetbe vagy tartják fogva, és milyen bűncselekmény elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják.
      C.   TOLMÁCSOLÁS ÉS FORDÍTÁS
      Ha Ön nem beszéli vagy érti a rendőrség vagy más illetékes hatóság által beszélt nyelvet, joga van ahhoz, hogy térítésmentesen tolmács segítse. A tolmács segíthet Önnek abban, hogy az ügyvédjével beszéljen, és köteles a megbeszélés tartalmát bizalmasan kezelni. Önnek joga van ahhoz, hogy hozzáférjen legalább a lényeges dokumentumokból a fontos részek fordításához, ideértve az őrizetbe vételét vagy fogva tartását elrendelő bármely bírói határozat, a vád vagy a vádirat és bármely ítélet fordítását. Bizonyos esetekben szóbeli fordítást vagy összefoglalást biztosíthatnak Önnek.
      D.   A HALLGATÁSHOZ VALÓ JOG
      A rendőrség vagy más illetékes hatóság általi kihallgatás során ön nem köteles válaszolni a feltételezett bűncselekményre vonatkozó kérdésekre. Kérje ügyvédje segítségét az ezzel kapcsolatos döntés meghozatalához.
      E.   A DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
      Őrizetbe vételekor, illetve fogva tartása esetén Önnek (vagy ügyvédjének) jogában áll az azon alapvető jelentőségű dokumentumokhoz való hozzáférés, amelyek az őrizetbe vétel vagy a fogva tartás megtámadásához szükségesek. Ha az Ön ügye bírósági szakaszba lép, Önnek (vagy ügyvédjének) jogában áll, hogy hozzáférjen az Önre nézve akár kedvező, akár terhelő anyagokhoz.
      F.   HARMADIK SZEMÉLY ÉRTESÍTÉSE AZ ÖN ŐRIZETBE VÉTELÉRŐL VAGY FOGVA TARTÁSÁRÓL/KONZULÁTUSA VAGY NAGYKÖVETSÉGE ÉRTESÍTÉSE
      Őrizetbe vételekor vagy fogva tartásakor közölje a rendőrséggel, ha fogva tartásáról értesíteni kíván valakit, például egy családtagját vagy a munkaadóját. Bizonyos esetekben ideiglenesen korlátozhatják a jogát arra, hogy másokat fogva tartásáról értesítsen. Ilyen esetekben erről a rendőrség tájékoztatja Önt.
      Ha Ön külföldi, közölje a rendőrséggel, ha fogva tartásáról tájékoztatni kívánja konzulátusát vagy nagykövetségét. Kérjük, azt is közölje a rendőrséggel, ha kapcsolatba kíván lépni a konzulátusa vagy a nagykövetsége egy tisztviselőjével.
      G.   SÜRGŐSSÉGI ORVOSI ELLÁTÁS
      Őrizetbe vételekor vagy fogva tartásakor Ön sürgősségi orvosi ellátásra jogosult. Kérjük, közölje a rendőrséggel, ha ilyen ellátásra szorul.
      H.   A SZABADSÁGELVONÁS IDŐTARTAMA
      Ön az őrizetbe vételét követően legfeljebb … [írja be a megfelelő számú órát/napot] tartható fogva. Az említett időtartam lejártát követően Önt vagy szabadlábra kell helyezni, vagy egy bírónak meg kell hallgatnia, aki további fogva tartásáról dönt. Kérjen tájékoztatást ügyvédjétől vagy a bírótól az őrizetbe vétel elleni panasztételnek, a fogva tartás felülvizsgálatának, illetve ideiglenes szabadlábra helyezés kérelmezésének lehetőségéről.

      II. MELLÉKLET

         Az európai elfogatóparancs alapján őrizetbe vettek részére átadandó, jogokról szóló írásbeli tájékoztató tájékoztató jellegű mintája

      Ez a minta kizárólag azt a célt szolgálja, hogy segítse a tagállami hatóságokat a jogokról szóló írásbeli tájékoztató tagállami szinten történő elkészítésében. A tagállamok számára e minta használata nem kötelező. A jogokról szóló írásbeli tájékoztatójuk elkészítése során a tagállamok módosíthatják ezt a mintát annak érdekében, hogy a nemzeti szabályaiknak megfeleljen, és kiegészíthetik további hasznos információkkal.

      A.   TÁJÉKOZTATÓ AZ EURÓPAI ELFOGATÓPARANCSRÓL
      Önt megilleti a jog, hogy tájékoztassák az őrizetbe vétele alapjául szolgáló európai elfogatóparancs tartalmáról.
      B.   ÜGYVÉDI SEGÍTSÉG
      Önnek joga van arra, hogy négyszemközt beszéljen egy ügyvéddel. Az ügyvéd a rendőrségtől független. Ha segítségre van szüksége ahhoz, hogy kapcsolatba léphessen egy ügyvéddel, forduljon a rendőrséghez. Bizonyos esetekben az ügyvédi segítség térítésmentes lehet. További információért forduljon a rendőrséghez.
      C.   TOLMÁCSOLÁS ÉS FORDÍTÁS
      Ha Ön nem beszéli vagy érti a rendőrség vagy más illetékes hatóság által beszélt nyelvet, joga van ahhoz, hogy térítésmentesen tolmács segítse. A tolmács segíthet Önnek abban, hogy az ügyvédjével beszéljen, és köteles a megbeszélés tartalmát bizalmasan kezelni. Önnek joga van ahhoz, hogy az Ön által értett nyelven megkapja az európai elfogatóparancs fordítását. Bizonyos esetekben szóbeli fordítást vagy összefoglalást biztosíthatnak Önnek.
      D.   A HOZZÁJÁRULÁS LEHETŐSÉGE
      Ön hozzájárulhat vagy megtagadhatja hozzájárulását ahhoz, hogy Önt átadják az Önt kikérő másik államnak. Hozzájárulása felgyorsítaná az eljárást. [Egyes tagállamok kiegészíthetik az alábbiakkal: E döntés megváltoztatása később nehézségekbe ütközhet, vagy nem is lehetséges.] További tájékoztatásért forduljon a hatóságokhoz vagy ügyvédjéhez.
      E.   MEGHALLGATÁS
      Ha Ön nem járul hozzá az átadásához, akkor jogosult arra, hogy igazságügyi hatóság meghallgassa.