title: A Bizottság 98/39/EK irányelve (1998. június 5.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/321/EGK irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0039

Hivatalos Lap L 170 , 16/06/1998 o. 0015 - 0015

		A Bizottság 98/39/EK irányelve(1998. június 5.)a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/321/EGK irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 97/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [1] módosított, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. május 20-i 75/321/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 4. cikkére,mivel a motor üzemzavara is előidézheti a külön berendezés működésének kiesését, amely kormányozhatatlanságot idézhet elő;mivel ezért módosítani kell a 75/321/EGK irányelvet;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a legutóbb a 97/54/EK irányelvvel módosított 74/150/EGK tanácsi irányelvvel [3] létrehozott, a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 75/321/EGK irányelv melléklete 2.2.4.1.2. pontjának első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:"Ha a traktor a 1.2.1.3. pontban megjelölt, tisztán hidraulikus erőátvitel esetén engedélyezett kormány-berendezéssel rendelkezik, akkor a külön berendezés vagy a motor hibája esetén egy kiegészítő speciális berendezés útján kell a 2.2.1.3. pont szerinti két fordulási manővernek végrehajthatónak lennie."2. cikk1. 1999. május 1-jétől a tagállamok:- semmilyen traktortípus vonatkozásában nem utasíthatják el az EK-típusjóváhagyás megadását, vagy a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében előírt okirat kiadását, vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- nem tilthatják meg a traktorok első forgalomba helyezését,amennyiben a szóban forgó traktorok megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 75/321/EGK irányelv előírásainak.2. 1999. október 1-jétől a tagállamok:- nem adhatják meg többé a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében előírt okiratot olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 75/321/EGK irányelv előírásainak,- elutasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 75/321/EGK irányelv előírásainak.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1999. április 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. június 5-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemanna Bizottság tagja[1] HL L 277., 1997.10.10., 24. o.[2] HL L 147., 1975.6.9., 24. o.[3] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2001/23/EK irányelve (2001. március 12.) a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0023

Hivatalos Lap L 082 , 22/03/2001 o. 0016 - 0020

		A Tanács 2001/23/EK irányelve(2001. március 12.)a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel:(1) A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek és ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. február 14-i 77/187/EGK tanácsi irányelv [3] jelentősen módosult [4]. Az áttekinthetőség és a célszerűség érdekében ezért azt kodifikálni kell.(2) A gazdasági fejlődés következtében mind nemzeti, mind pedig közösségi szinten változások következnek be a vállalkozások szerkezetében, a vállalkozások és az üzletek, valamint ezek részeinek szerződés alapján vagy egyesülés útján más munkáltatókhoz történő átruházásával.(3) Szükség van a munkavállalók védelmére a munkáltató személyének megváltozása esetén, különös tekintettel jogaik védelmének biztosítására.(4) Továbbra is fennállnak e téren a tagállamok közti különbségek a munkavállalók védelmének mértékét illetően, és ezeket a különbségeket csökkenteni kell.(5) Az 1989. december 9-én elfogadott, a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta ("Szociális Charta") a 7., 17. és 18. pontjában kimondja, hogy: "A belső piac megvalósításának a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javításához kell vezetnie az Európai Közösségben. E változásnak szükség esetén ki kell terjednie a munkajogi szabályozás bizonyos szempontjainak fejlesztésére, mint például a csoportos létszámcsökkentések eljárásaira és a csődeljárásokra. A munkavállalók tájékoztatását, a velük folytatott konzultációkat és részvételüket a megfelelő irányvonalak mentén, az egyes tagállamokban érvényben lévő gyakorlat figyelembevételével kell fejleszteni. Az ilyen tájékoztatást, konzultációt és részvételt megfelelő időben kell megvalósítani, különösen a vállalatokat érintő szerkezetátalakítási műveletekkel, illetve a munkavállalók foglalkoztatását érintő összefonódásokkal kapcsolatban."(6) A Tanács 1977-ben elfogadta a 77/187/EGK irányelvet a vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítésének előmozdításáról a munkavállalói jogok védelmének biztosítása érdekében, előírva azt, hogy az átruházásban részt vevő felek a munkavállalók képviselőit megfelelő időben tájékoztassák és velük konzultáljanak.(7) A 77/187/EGK irányelv a belső piac hatásainak, a tagállamoknak a gazdasági nehézségekkel küszködő vállalatok megmentését célzó törvényalkotási irányvonalának, az Európai Közösségek Bírósága esetjogának, a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. február 17-i 75/129/EGK tanácsi irányelv [5] és a tagállamokban már hatályban lévő jogszabályoknak a fényében került módosításra.(8) A jogbiztonság és az átláthatóság érdekében szükségessé vált az átruházás jogi fogalmának tisztázása a Bíróság esetjogának fényében. Ez azonban nem változtatta meg a Bíróságnak a 77/187/EGK irányelv hatályára vonatkozó értelmezését.(9) A Szociális Charta elismeri a küzdelmet a megkülönböztetés minden formája, különösen a nemen, a bőrszínen, a faji származáson, a véleményen és világnézeten alapuló megkülönböztetés ellen.(10) Ezen irányelvet az I. melléklet B. részében meghatározott határidők sérelme nélkül kell alkalmazni, amely időpontokig a tagállamoknak meg kell felelniük a 77/187/EGK irányelvnek és az azt módosító jogszabálynak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETAz irányelv hatálya és fogalommeghatározásai1. cikk(1) a) Ezt az irányelvet kell alkalmazni valamely vállalkozás, üzlet vagy ezek egy részének más munkáltató részére szerződés alapján történő átruházása vagy összefonódása esetén.b) Az a) albekezdésnek és ennek a cikknek a további rendelkezései tárgyában, ezen irányelv értelmében akkor jön létre átruházás, ha olyan gazdasági egység kerül átruházásra, amely megtartja identitását, azaz az erőforrások olyan szervezett csoportja marad, amelynek célja, hogy fő vagy kiegészítő gazdasági tevékenységet folytasson.c) Ezen irányelvet kell alkalmazni a köz- és magántulajdonban álló, gazdasági tevékenységet folytató vállalkozásokra, tekintet nélkül arra, hogy működésük nyereség elérését célozza, vagy sem. A közigazgatási szervek igazgatási átszervezése vagy a közigazgatási funkcióknak a közigazgatási szervek közötti átadása nem minősül az ezen irányelv szerinti átruházásnak.(2) Ezt az irányelvet abban az esetben és annyiban kell alkalmazni, amennyiben az átruházásra kerülő vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része a Szerződés területi hatálya alá tartozó területen található.(3) Ez az irányelv nem vonatkozik a tengerjáró hajókra.2. cikk(1) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:a) átadó: minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek, illetve amelynek az 1. cikk (1) bekezdése szerinti átruházás következtében tulajdonosi minősége megszűnik a vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része tekintetében;b) kedvezményezett: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az 1. cikk (1) bekezdése szerinti átruházás következtében tulajdonossá válik a vállalkozás, az üzlet vagy ezek egy része tekintetében;c) a munkavállalók képviselői és a kapcsolódó kifejezések a nemzeti jogszabályok és gyakorlat alapján a munkavállalók képviselőit jelentik;d) a munkavállaló: olyan személy, akit az adott tagállamban a nemzeti munkajogi szabályok munkavállalóként védenek.(2) Ezt az irányelvet a munkaszerződés, illetve a munkaviszony meghatározása tekintetében a nemzeti jog sérelme nélkül kell alkalmazni.A tagállamok azonban nem zárnak ki ennek az irányelvnek a hatálya alól munkaszerződéseket és munkaviszonyokat kizárólag a következő okok miatt:a) a teljesítendő vagy a teljesített munkaórák száma;b) a határozott időre szóló munkaviszonyban és a munkaerőkölcsönzésre irányuló munkaviszonyban álló munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének javítását elősegítő intézkedések kiegészítéséről szóló, 1991. június 25-i 91/383/EGK tanácsi irányelv [6] 1. cikkének (1) bekezdése értelmében; vagyc) munkaerő-kölcsönzésre irányuló munkaviszonyok a 91/383/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése összefüggésében, az átruházott vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része pedig teljesen vagy részben a munkaerő-kölcsönzést végző munkáltatónak minősül.II. FEJEZETA munkavállalók jogainak védelme3. cikk(1) Az átadót megillető, az átruházás napján fennálló munkaszerződésből vagy munkaviszonyból eredő jogok és kötelezettségek az ilyen átruházásból eredően átszállnak a kedvezményezettre.A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az átruházás időpontját követően az átadó és a kedvezményezett egyetemlegesen felelnek az olyan kötelezettségekért, amelyek az átruházás időpontját megelőzően keletkeztek az átruházás napján fennálló munkaszerződésből vagy munkaviszonyból.(2) A tagállamok megfelelő intézkedéseket fogadhatnak el annak biztosítása érdekében, hogy az átadó a kedvezményezettet tájékoztassa minden, ezen cikk alapján a kedvezményezett részére átruházásra kerülő jogról és kötelezettségről, amennyiben az átruházás időpontjában ezekről a jogokról és kötelezettségekről az átadónak tudomása van, vagy tudomása kellene, hogy legyen. Az átadónak a kedvezményezett tájékoztatását illető mulasztása bármely ilyen jog vagy kötelezettség tekintetében nem érinti az adott jog vagy kötelezettség átszállását és a munkavállalóknak azt a jogát, hogy az adott jog vagy kötelezettség tekintetében igényüket a kedvezményezettel és/vagy az átadóval szemben érvényesítsék.(3) Az átruházást követően a kedvezményezett köteles tiszteletben tartani a kollektív szerződésekben lefektetett feltételeket, mégpedig ugyanolyan mértékben, ahogyan azt az adott megállapodás az átadó számára előírta, a kollektív szerződés megszűnésének vagy lejártának időpontjáig vagy egy újabb kollektív szerződés hatálybalépésének vagy alkalmazásának a napjáig.A tagállamok korlátozhatják az ilyen feltételek kötelező figyelembevételének időtartamát azzal, hogy ez nem lehet kevesebb egy évnél.(4) a) Amennyiben a tagállamok másként nem rendelkeznek, az (1) és (3) bekezdést nem kell alkalmazni a munkavállalóknak az öregségi, rokkantsági vagy hozzátartozói ellátásokra vonatkozó jogára a tagállamok jogszabályilag előírt szociális biztonsági rendszereinek keretén kívüli, kiegészítő vállalati vagy vállalatközi nyugdíjrendszerekben.b) A tagállamoknak még abban az esetben is, ha az a) albekezdésnek megfelelően nem rendelik el az (1) és (3) bekezdés alkalmazását az ilyen jogok tekintetében, olyan intézkedéseket kell elfogadniuk, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók és az átadó vállalkozásban már nem alkalmazott személyek érdekeinek védelmét az átruházás időpontjában azon jogok tekintetében, amelyek részükre azonnali vagy jövőbeli jogcímet nyújtanak öregségi ellátásra, ideértve a hozzátartozói ellátásokat is az a) albekezdésben említett kiegészítő nyugdíjrendszerek keretében.4. cikk(1) A vállalkozás, üzlet vagy ezek egy részének átruházása önmagában nem teremt jogalapot az átadó vagy a kedvezményezett általi elbocsátásra. Ez a rendelkezés nem akadályozza az olyan elbocsátásokat, amelyeknek oka gazdasági, műszaki vagy szervezeti jellegű, és a munkaerő tekintetében változásokat eredményez.A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az első albekezdés nem alkalmazható a munkavállalók olyan meghatározott kategóriáira, amelyekre az elbocsátás elleni védelem tekintetében nem vonatkozik a tagállamok törvénye és gyakorlata.(2) Amennyiben a munkaszerződés vagy a munkaviszony azért szűnik meg, mert az átruházás lényegesen megváltoztatja a munkafeltételeket a munkavállaló hátrányára, a munkáltatót terheli a felelősség a munkaszerződés vagy a munkaviszony megszűnéséért.5. cikk(1) Amennyiben a tagállamok másként nem rendelkeznek, a 3. és a 4. cikk nem vonatkozik egy vállalkozás, üzlet vagy ezek egy részének olyan átruházására, amelyben az átadó csődeljárás vagy ezzel egyenértékű más olyan fizetésképtelenségi eljárás alatt áll, amely az átadó vagyonának felszámolása céljából indult, és az illetékes hatóság (illetve az illetékes hatóság által felhatalmazott esetleges csődgondnok) felügyelete alatt zajlik.(2) Amennyiben a 3. és a 4. cikket egy, az átadó tekintetében indított, fizetésképtelenségi eljárás alatt történő átruházásra kell alkalmazni (függetlenül attól, hogy az eljárást az átadó vagyonának felszámolása céljából indították vagy sem), és az ilyen eljárás az illetékes hatóság (illetve a nemzeti jog által meghatározott esetleges csődgondnok) felügyelete alatt zajlik, a tagállam rendelkezhet úgy, hogy:a) tekintet nélkül a 3. cikk (1) bekezdésére, az átadónak valamely munkaszerződésből vagy munkaviszonyból eredő és az átruházást vagy a fizetésképtelenségi eljárás megindítását megelőzően esedékessé váló tartozásai nem szállnak át a kedvezményezettre abban az esetben, ha az ilyen eljárás a tagállam jogrendszere szerint legalább olyan szintű védelmet nyújt, mint amilyet a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelv [7] által szabályozott esetekben biztosítanak; vagy rendelkezhet úgy, hogyb) egyrészről a kedvezményezett és az átadó, illetve az átadó feladatait gyakorló személy vagy személyek, másrészről pedig a munkavállalók képviselői megállapodhatnak a hatályos jogszabályok és a gyakorlat által megengedett keretek között a munkavállaló munkafeltételeinek megváltoztatásáról a munkahelyek védelme érdekében a vállalkozás, az üzlet vagy ezek egy része fennmaradásának biztosításával.(3) A tagállam alkalmazhatja a (20) bekezdés b) pontját olyan átruházás esetén, ahol az átadó a nemzeti jog által meghatározott komoly gazdasági válsághelyzetben van, feltéve hogy ezt a válsághelyzetet az illetékes hatóság állapította meg és lehetőség van ennek bírói felülvizsgálatára, és abban az esetben, ha ezek a rendelkezések a nemzeti jogban már 1998. július 17-én hatályban voltak.A Bizottság 2003. július 17-ig jelentést készít e rendelkezés hatásairól és javaslatot tesz a Tanácsnak.(4) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék a fizetésképtelenségi eljárásokkal való visszaéléseket, amelyek során a munkavállalók részére nem biztosítanák az ezen irányelvben számukra biztosított jogokat.6. cikk(1) Amennyiben egy vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része megőrzi autonómiáját, akkor az átruházás által érintett munkavállalói képviseletnek vagy a munkavállalók képviselőinek jogállása és feladatai változatlan feltételekkel fennmaradnak, és az átruházást megelőző törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezések vagy megállapodás vonatkoznak rájuk, feltéve hogy a munkavállalói képviselet létesítésére vonatkozó feltételek fennállnak.Az első albekezdés nem vonatkozik arra az esetre, ha a tagállam törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezései vagy gyakorlata szerint, illetve a munkavállalók képviselőivel kötött megállapodás alapján fennállnak a szükséges feltételek a munkavállalók képviselőinek ismételt kinevezéséhez vagy a munkavállalói képviselet újraalakításához.Amennyiben az átadó csődeljárás vagy ezzel egyenértékű más olyan fizetésképtelenségi eljárás alatt áll, amely az átadó vagyonának felszámolása céljából indult és az illetékes hatóság (illetve az illetékes hatóság által felhatalmazott esetleges csődgondnok) felügyelete alatt zajlik, a tagállamok megtehetik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az átruházással érintett munkavállalók megfelelő képviselettel rendelkezzenek az új munkavállalók képviselőinek kijelöléséig vagy megválasztásáig.Amennyiben a vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része nem őrzi meg autonómiáját, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az átruházás által érintett azon munkavállalók, akik az átruházás előtt képviselettel rendelkeztek, továbbra is megfelelő képviselettel rendelkezzenek azon időszakban, amely a munkavállalói képviselet ismételt megalakításához vagy a munkavállalók képviselőinek kinevezéséhez szükséges a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban.(2) Ha az átruházás által érintett munkavállalók képviselőinek megbízatása az átruházás következtében megszűnik, a képviselők továbbra is jogosultak arra a védelemre, amelyet a tagállamok törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezései vagy gyakorlata biztosítanak.III. FEJEZETTájékoztatás és konzultáció7. cikk(1) Az átadó és a kedvezményezett az átruházás által érintett munkavállalók képviselőit a következőkről tájékoztatják:- az átruházás időpontjáról vagy javasolt időpontjáról,- az átruházás indokairól,- az átruházás jogi, gazdasági és szociális következményeiről a munkavállalókra nézve,- a munkavállalókkal kapcsolatban tervezett intézkedésekről.Az átadó a fenti tájékoztatást az átruházás előtt megfelelő időben köteles megadni a munkavállalók képviselőinek.A kedvezményezett köteles a fenti tájékoztatást megfelelő időben megadni a munkavállalók képviselőinek, mégpedig még azt megelőzően, hogy munkavállalóit alkalmazási és munkafeltételeik tekintetében az átruházás közvetlenül érintené.(2) Amennyiben az átadó vagy a kedvezményezett intézkedéseket tervez munkavállalóival kapcsolatban, megfelelő időben konzultálnia kell munkavállalóinak képviselőivel ezekről az intézkedésekről annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak.(3) Azok a tagállamok, amelyeknek törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései lehetőséget biztosítanak a munkavállalók képviselői számára arra, hogy döntőbizottsághoz forduljanak a munkavállalókkal kapcsolatos intézkedések felülvizsgálatára, olyan esetekre korlátozhatják az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket, amelyekben a megvalósított átruházás folytán a vállalkozásban bekövetkező változás valószínűleg a munkavállalók jelentős részére nézve súlyos hátrányokkal jár.A tájékoztatásnak és a konzultációnak legalább a munkavállalókkal kapcsolatban tervezett intézkedésekre ki kell terjednie.A vállalkozásban bekövetkező, az első albekezdésben említett változás előtt megfelelő időben meg kell adni a tájékoztatást és le kell folytatni a konzultációkat.(4) Az e cikkben meghatározott kötelezettségeket arra való tekintet nélkül kell alkalmazni, hogy az átruházást eredményező döntést a munkáltató vagy a munkáltató felett ellenőrzést gyakorló vállalkozás hozta.Az ezen irányelvben meghatározott tájékoztatási és konzultációs kötelezettségek feltételezett megsértésének vizsgálata során nem fogadható el kifogásként az az érv, miszerint a kötelezettség megsértését az okozta, hogy a munkáltató felett ellenőrzést gyakorló vállalkozás elmulasztotta a tájékoztatást.(5) A tagállamok az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket az olyan vállalatok és vállalkozások körére korlátozhatják, amelyekben a munkavállalók száma következtében szükség van a munkavállalókat képviselő testület választására vagy kinevezésére.(6) A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy vállalkozás vagy üzem munkavállalói önhibájukon kívül nem rendelkeznek képviselőkkel, az érintett munkavállalók előzetesen tájékoztatást kapjanak:- az átruházás időpontjáról vagy javasolt időpontjáról,- az átruházás indokáról,- az átruházás jogi, gazdasági és szociális következményeiről a dolgozókra nézve,- a munkavállalókkal kapcsolatban tervezett intézkedésekről.IV. FEJEZETZáró rendelkezések8. cikkEz az irányelv nem korlátozza a tagállamoknak azt a jogát, hogy a munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy fogadjanak el, vagy a munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását engedélyezzék vagy segítsék elő.9. cikkA tagállamok olyan intézkedéseket vezetnek be nemzeti jogrendszerükbe, amelyek minden olyan munkavállaló és képviselőik számára, akik úgy vélik, hogy az ezen irányelvből eredő kötelezettségek megsértése miatt hátrányt szenvedtek, lehetővé teszik, hogy igényüket – más illetékes hatóságokhoz történő fordulás után – bíróság előtt érvényesítsék.10. cikkA Bizottság 2006. július 17-ig elemzést nyújt be a Tanács részére ezen irányelv rendelkezéseinek a hatásáról. A Bizottság megteszi a szükséges módosításokra vonatkozó javaslatait.11. cikkA tagállamok közlik a Bizottsággal az irányelv által szabályozott területen elfogadott törvényeik, rendeleteik és közigazgatási rendelkezéseik szövegét.12. cikkAz I. melléklet A. részében említett irányelvvel módosított 77/187/EGK irányelv hatályát veszti, az I. melléklet B. részében a tagállamok részére a végrehajtásra megállapított határidőkre vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül.A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni a II. mellékletben található korrelációs táblázatnak megfelelően.13. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.14. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. március 12-én.a Tanács részérőlaz elnökB. Ringholm[1] 2000. október 25-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 367., 2000.12.20., 21. o.[3] HL L 61., 1977.3.5., 26. o.[4] Lásd az I. melléklet, A. részt.[5] HL L 48., 1975.2.22., 29. o. Az irányelv helyébe a 98/59/EK irányelv (HL L 225., 1998.8.12., 16. o.) lépett.[6] HL L 206., 1991.7.29., 19. o.[7] HL L 283., 1980.10.20., 23. o. Legutóbb az 1994. évi Csatlakozási Okmánnyal módosított irányelv.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA. RÉSZHatályon kívül helyezett irányelv és az azt módosító irányelv(a 12. cikkben említett)A Tanács 77/187/EGK irányelve (HL L 61., 1977.3.5., 26. o.)A Tanács 98/50/EK irányelve (HL L 201., 1998.7.17., 88. o.)B. RÉSZA nemzeti jogba történő átvétel határideje(a 12. cikkben említett)Irányelv | Átvétel határideje |77/187/EGK | 1979. február 16. |98/50/EK | 2001. július 17. |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETKORRELÁCIÓS TÁBLÁZATA 77/187/EGK irányelv | Ez az irányelv |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |3. cikk | 3. cikk |4. cikk | 4. cikk |4a. cikk | 5. cikk |5. cikk | 6. cikk |6. cikk | 7. cikk |7. cikk | 8. cikk |7a. cikk | 9. cikk |7b. cikk | 10. cikk |8. cikk | 11. cikk |– | 12. cikk |– | 13. cikk |– | 14. cikk |– | I. MELLÉKLET |– | II. MELLÉKLET |--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2006/134/EK irányelve ( 2006. december 11. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a fenarimol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról EGT vonatkozású szöveg

text:
               12.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/32

      A BIZOTTSÁG 2006/134/EK IRÁNYELVE

   (2006. december 11.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a fenarimol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzéken szerepel a fenarimol.

               (2)

               A fenarimol esetében az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelése a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban megtörtént, a felhasználási céloknak a bejelentők által javasolt körét illetően. A 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet (3) értelmében az Egyesült Királyság a kijelölt referens tagállam. Az Egyesült Királyság a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban 1996. április 30-án benyújtotta a vonatkozó értékelő jelentést és ajánlásokat a Bizottságnak.

               (3)

               Az értékelő jelentést a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták.

               (4)

               A fenarimol tekintetében két kérdést nyújtottak be a növényügyi tudományos bizottsághoz („tudományos bizottság”). A tudományos bizottságot felkérték, hogy mondjon véleményt a többgenerációs vizsgálat értelmezéséről és a fenarimol aromatázgátló hatásáról. Továbbá kérték a véleményét (4) a megengedett napi bevitel (ADI) és a megengedett kezelői expozíciós szint (AOEL) megbízható meghatározásáról. A tudományos bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fenarimol hím patkányoknál megállapított, nemzőképességre gyakorolt hatásait lényegesnek kell tekinteni az emberi kockázatértékelés szempontjából, még ha az ember a patkánynál kevésbé is érzékeny az aromatázgátló hatásokra. Következtetéseiben megállapította azt is, hogy a fenarimol patkányok ellésére gyakorolt hatásait nem kell az emberi kockázatértékelés szempontjából lényegesnek tekinteni. Továbbá megállapította, hogy a hím által közvetített csökkentett nemzőképességtől és a késleltetett elléshez kapcsolódó hatásoktól eltekintve nem volt más, a fenarimol aromatázgátlásához kapcsolódó, szaporodásra gyakorolt káros hatásokra meggyőző bizonyíték. Végül a tudományos bizottság egyetértett abban, hogy a benyújtott toxikológiai vizsgálatok lehetővé tették megbízható ADI és AOEL érték meghatározását. A második vélemény (5) arra a kérdésre adott választ, hogy a talajban lévő becsült környezeti koncentráció (PEC) kiszámításához megfelelő megközelítést alkalmaztak-e. A bizottság javasolta a talajban való disszipáció és a laboratóriumban mért lebontási adatok kombinációját, a talajban való felhalmozódás becsült környezeti koncentrációjának kiszámításához. E véleményt megvizsgálta a referens tagállam, amely azonban úgy találta, hogy ez az eljárás tudományosan nem indokolható jobban, mint a csupán a talajban való disszipációra vonatkozó mérések. Ezért úgy határoztak, hogy megvárják a talajban való disszipációra vonatkozó, folyamatban lévő vizsgálatok eredményét. A vizsgálatok közbenső eredményei összhangban állnak a számítás modelljének eredményeivel, következésképpen a kérdés vizsgálatának módszerét megfelelőnek tekintik. Megállapítható tehát, hogy a tudományos bizottság ajánlásait minden esetben figyelembe vették az ezen irányelv és a vonatkozó felülvizsgálati jelentés elkészítése során.

               (5)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a fenarimolt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgáltak és részleteztek, feltéve, hogy megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak. Tekintve, hogy a fenarimol veszélyes anyag, használata nem lehet korlátozás nélküli. Különösen gondot jelent az, hogy önmagában mérgező hatású, beleértve lehetséges endokrinromboló tulajdonságait. Jelenleg nem létezik tudományos konszenzus a kockázat pontos mértékével kapcsolatban. Az elővigyázatosság alapelvét alkalmazva, valamint figyelembe véve a tudományos ismeretek jelenlegi állását, kockázatcsökkentő intézkedéseket kell bevezetni az emberi és állati egészségnek, valamint a környezetnek a Közösségben vállalt magas szintű védelme érdekében.

               (6)

               A 91/414/EGK irányelv 5. cikkének (4) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét feltételekhez lehet kötni, illetve korlátozásokat lehet kikötni. Ebben az esetben a jegyzéken szereplés időtartamára és az engedélyezett célnövényekre vonatkozó korlátozások tekinthetők szükséges intézkedéseknek. Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz benyújtott eredeti intézkedések a jegyzéken szereplés időtartamának hét évre történő korlátozását javasolták, hogy a tagállamok elsőbbséget biztosítsanak a már forgalomban lévő, fenarimolt tartalmazó növényvédő szerek vizsgálatának. A védelem kívánt magas színvonalától való eltéréseket elkerülendő, a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételt a fenarimol olyan felhasználásaira kívánták korlátozni, amelynek közösségi értékelése már ténylegesen megtörtént, és amelyekre a javasolt felhasználást illetően megállapították, hogy az megfelel a 91/414/EGK irányelv feltételeinek. Ez azt is jelenti, hogy olyan más felhasználás esetén, amelyre a fenti értékelés nem, vagy csak részben terjedt ki, teljes körű értékelést kell végezni, mielőtt mérlegelni lehetne a felvételt a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. Végül, a fenarimol veszélyes jellege miatt szükségesnek ítélték, hogy legalább minimális szinten megtörténjen azoknak az egyes kockázatcsökkentő intézkedéseknek a közösségi összehangolása, amelyeket a tagállamoknak az engedélyek kiadásakor alkalmazniuk kellett.

               (7)

               A 91/414/EGK irányelvben megállapított eljárások szerint a Bizottság dönt a hatóanyagok jóváhagyásáról, beleértve a kockázatkezelési intézkedéseket is. A tagállamok felelősségi körébe tartozik a növényvédő szerek által keltett kockázatokat csökkentő intézkedések végrehajtása, alkalmazása és ellenőrzése. A több tagállam által is megfogalmazott aggályok azt a megítélésüket tükrözik, hogy további korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a kockázat elfogadható, és a Közösségben elérni kívánt magas szintű védelemmel összhangban lévő szintre csökkenjen. A megfelelő biztonsági és védelmi szint meghatározása a fenarimol további gyártásának, forgalmazásának és használatának tekintetében jelenleg a kockázatkezelés témakörébe tartozik.

               (8)

               Ennek következtében a Bizottság felülvizsgálta álláspontját. Az emberi és az állati egészség, illetve a környezet magas szintű közösségi védelmének kellő tükrözése érdekében indokoltnak ítélték, hogy a (6) preambulumbekezdésben meghatározott elveken túl tovább csökkentsék a jegyzéken szereplés időtartamát, hét évről 18 hónapra. Ez tovább csökkenti a kockázatokat azzal, hogy elsőbbséget ad a hatóanyag újbóli értékelésének.

               (9)

               A fenarimolt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgáltak és részleteztek, feltéve hogy megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak.

               (10)

               Függetlenül attól a megállapítástól, hogy a fenarimoltartalmú növényvédő szerek várhatóan kielégítik a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában lefektetett követelményeket, indokolt további információkat szerezni egyes konkrét kérdésekről. A fenarimol lehetséges endokrinromboló tulajdonságait a jelenleg rendelkezésre álló legjobb gyakorlatot követő vizsgálatok során értékelték. A Bizottság tudatában van annak, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jelenleg vizsgálati iránymutatásokat dolgoz ki a lehetséges endokrinromboló tulajdonságok értékelésének további pontosítása céljából. Ezért helyénvaló megkövetelni, hogy amint az egyeztetett OECD vizsgálati iránymutatások megszületnek, a fenarimolt ilyen további vizsgálatoknak vessék alá, és hogy a bejelentő ezeket a tanulmányokat benyújtsa. A tagállamoknak továbbá célszerű az engedélyek jogosultjaitól információkat kérniük a fenarimol használatáról, beleértve a kezelők egészségével kapcsolatos eseményekre vonatkozó információkat is.

               (11)

               Mint a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő összes többi anyag esetében, a fenarimol helyzetét is felül lehet vizsgálni az említett irányelv 5. cikkének (5) bekezdése értelmében az esetleg felmerülő új adatok fényében. Hasonlóképpen, az, hogy ez az anyag az I. mellékletben konkrét lejárati dátummal szerepel, nem jelenti azt, hogy a jegyzékre való felvételét, az irányelvben lefektetett eljárások szerint, ne lehetne megújítani.

               (12)

               A 3600/92/EGK rendelet keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos korábbi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett szükségesnek látszik ezért pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja megfelelően igazolja-e, hogy hozzáfér olyan dossziéhoz, amely megfelel az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító eddigi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (13)

               Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetőségük legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (14)

               Azon kötelezettségek sérelme nélkül, amelyek a 91/414/EGK irányelv alapján következnek abból, ha egy hatóanyagot felvesznek az I. mellékletbe, indokolt a felvétel után hat hónapot hagyni, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a fenarimolt tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, ezáltal teljesülhessenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. A tagállamoknak célszerű az érvényes engedélyeket szükség szerint módosítani, újakkal helyettesíteni vagy visszavonni, a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időt kell hagyni az egyes növényvédő szerek egyes felhasználási céljaira vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dosszié benyújtására és értékelésére, a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelveknek megfelelően. Figyelembe véve a fenarimol veszélyes tulajdonságait, a tagállamok számára legfeljebb 18 hónapos időszakot célszerű nyitva tartani annak ellenőrzésére, hogy a hatóanyagként csak fenarimolt tartalmazó, vagy más engedélyezett hatóanyagokat is tartalmazó növényvédő szerek megfelelnek-e a VI. melléklet rendelkezéseinek.

               (15)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (16)

               Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, ezért a Bizottság az említett intézkedésekre vonatkozóan javaslatot nyújtott be a Tanácshoz. A 91/414/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott időtartam lejártáig a Tanács egyfelől nem fogadta el a javasolt végrehajtási jogi aktust, másfelől nem nyilvánított ellenvéleményt az intézkedések végrehajtását célzó javaslattal szemben, és ezzel a Bizottság hatáskörébe került ezen intézkedések elfogadása,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2007. június 30-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelv előírásainak betartásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2007. július 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésükkor ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A fenarimolt hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelvvel összhangban történő szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2007. június 30-ig elvégzik. Az említett időpontig különösen arról kell meggyőződniük, hogy az említett irányelv I. mellékletének fenarimollal kapcsolatos feltételei teljesülnek-e, az e hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e, az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban.
   (2)   Eltérve az (1) bekezdésben leírtaktól, minden fenarimoltartalmú engedélyezett növényvédő szerre a tagállamok újraértékelik a terméket a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében foglalt egységes alapelvek szerint, az említett irányelv III. mellékletének megfelelő dosszié alapján és figyelembe véve az említett irányelv I. mellékletében a fenarimolra vonatkozó bejegyzés B. részét. Az értékelés alapján eldöntik, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek.
   Ezt követően a tagállamok a fenarimoltartalmú szerekre 2008. június 30-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.
   4. cikk
   Ez az irányelv 2007. január 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 11-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/85/EK bizottsági irányelvvel (HL L 293., 2006.10.24., 3. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 10. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 107., 1994.4.28., 8. o. A legutóbb a 2230/95/EK rendelettel (HL L 225., 1995.9.22., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  A növényügyi tudományos bizottság véleménye a fenarimolnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele tekintetében (SCP/FENARI/005 – végleges) (a növényügyi tudományos bizottság által 1999. május 18-án elfogadott szakvélemény).

      (5)  A növényügyi tudományos bizottság véleménye a Bizottságnak a fenarimol 91/414/EGK tanácsi irányelv keretében való értékelésével kapcsolatban feltett kérdésére (a növényügyi tudományos bizottság által 2001. november 8-án elfogadott szakvélemény).

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név, azonosító szám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A jegyzéken szereplés lejárata

                     Külön rendelkezések

                     „148

                     Fenarimol
                     CAS-szám: 60168-88-9 (megnevezetlen sztereokémia)
                     CIPAC-szám: 380

                     (±)-2,4′-diklór-α-(pirimidin-5-il)benzhidril-alkohol

                     980 g/kg

                     2007. január 1.

                     2008. június 30.

                     A.   RÉSZ
                     Csak gombaölő szerként engedélyezhető a következő növényekhez:

                                 —

                                 paradicsom,

                                 —

                                 üvegházban nevelt paprika,

                                 —

                                 padlizsán,

                                 —

                                 üvegházban nevelt uborka,

                                 —

                                 görögdinnye,

                                 —

                                 dísznövények, faiskolák, évelő növények,

                           legfeljebb a következő mértékben:

                                 —

                                 0,058 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás a szabadföldi paradicsomhoz és 0,072 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás az üvegházi paradicsomhoz,

                                 —

                                 0,072 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás paprikához,

                                 —

                                 0,038 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás padlizsánhoz,

                                 —

                                 0,048 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás uborkához,

                                 —

                                 0,024 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás a szabadföldi görögdinnyéhez és 0,048 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás az üvegházi görögdinnyéhez,

                                 —

                                 0,054 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás a szabadföldi dísznövényekhez, faiskolákhoz, évelő növényekhez és 0,042 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás az üvegházi dísznövényekhez, faiskolákhoz, évelő növényekhez.

                           A következő használatokat tilos engedélyezni:

                                 —

                                 légi kijuttatás,

                                 —

                                 kijuttatás háti permetezővel vagy kézi permetezővel, akár szakemberek, akár nem szakemberek által,

                                 —

                                 házi kert.

                           A tagállamok biztosítják, hogy minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedés megtörténjen. Külön figyelmet kell fordítani a következők védelmére:

                                 —

                                 Vízi élőlények. Adott esetben a kezelt területek és a felszíni vizek között megfelelő távolságot kell tartani. Ez a távolság annak függvénye lehet, hogy alkalmaznak-e a permet terjedését gátló eljárásokat vagy eszközöket.

                                 —

                                 Földigiliszta. Az engedély feltételei között szerepelnie kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, mint például a kijuttatások száma és időzítése, a fajlagos felhasználás és szükség esetén a hatóanyag-koncentráció legmegfelelőbb kombinációjának megválasztása.

                                 —

                                 Madarak és emlősök. Az engedélyezés feltételei között szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, mint például a kijuttatás ütemezésének gondos megválasztása, és olyan készítmények kiválasztása, amelyek fizikai megjelenésük vagy megfelelő elriasztást biztosító szerek jelenléte eredményeként a lehető legkisebbre csökkentik az érintett fajok veszélyeztetését.

                                 —

                                 A kezelők, akiknek megfelelő védőruházatot kell viselniük, különösen kesztyűt, overallt, gumicsizmát és arcvédőt vagy védőszemüveget a keverés, betöltés, kijuttatás és a felszerelés tisztítása során, kivéve ha az anyag által jelentett veszélyek megfelelően ki vannak küszöbölve a felszerelés kialakításának, vagy annak köszönhetően, hogy a felszerelés el van látva meghatározott védőeszközökkel.

                                 —

                                 Dolgozók, akiknek megfelelő védőruházatot kell hordaniuk, különösen kesztyűt, ha be kell lépniük a kezelt területre a permetezés utáni belépési tilalom alatt.

                           B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletbe foglalt egységes alapelvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni a fenarimolról szóló felülvizsgálati jelentés következtetéseit, és különösen annak I. és II. függelékét.
                     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az engedélyek jogosultjai minden évben legkésőbb december 31-ig bejelentsék a kezelők egészségével kapcsolatos eseményeket. A tagállamok előírhatnak adatszolgáltatási kötelezettséget (mint például értékesítési adatok és a használati szokások felmérése), hogy reális kép alakuljon ki a fenarimol használatának körülményeiről és lehetséges toxikológiai hatásáról.
                     A tagállamok kérik a fenarimol lehetséges endokrinromboló tulajdonságaira vonatkozó további tanulmányok benyújtását a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által elfogadott, endokrinromboló hatásra vonatkozó vizsgálati iránymutatások elfogadását követő két éven belül. Biztosítják, hogy a bejelentő, akinek a kérésére a fenarimolt felvették e mellékletbe, a fent említett iránymutatások elfogadását követő két éven belül benyújt ilyen tanulmányokat a Bizottságnak.”

         (1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 97/63/EK irányelve (1997. november 24.) a műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/116/EGK, 80/876/EGK, 89/284/EGK és 89/530/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0063

Hivatalos Lap L 335 , 06/12/1997 o. 0015 - 0016

		Az Európai Parlament és a Tanács 97/63/EK irányelve(1997. november 24.)a műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/116/EGK, 80/876/EGK, 89/284/EGK és 89/530/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel az Európai Unióról szóló Szerződés G. cikke az "Európai Gazdasági Közösség" kifejezést "Európai Közösség" kifejezéssel helyettesítette; mivel ezért az "EGK" kezdőbetűket az "EK" kezdőbetűkkel kell helyettesíteni;mivel az "EGK-műtrágya" kifejezés előfordul a műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/116/EGK tanácsi irányelv egyes rendelkezéseiben [4], a magas nitrogéntartamú, egyszerű ammónium-nitrát műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. július 15-i 80/876/EGK tanácsi irányelvben [5], a műtrágyák kalcium-, magnézium-, nátrium- és kéntartalma tekintetében a 76/116/EGK irányelv kiegészítéséről és módosításáról szóló, 1989. április 13-i 89/284/EGK tanácsi irányelvben [6] és a műtrágyák bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink nyomelemtartalma tekintetében a 76/116/EGK irányelv kiegészítéséről és módosításáról szóló, 89/530/EGK tanácsi irányelvben [7]; mivel következésképpen az "EGK-műtrágya" kifejezést ezekben a rendelkezésekben "EK-műtrágya" kifejezéssel kell helyettesíteni;mivel azonban a gyártók rendszerint nagy mennyiségben tartanak raktáron csomagolóanyagot, címkét és kísérőokmányt, többletkiadás kockázatának teszik ki magukat abban az esetben, ha egy ilyen intézkedést azonnali hatállyal vezetnének be; mivel ezért rögzíteni kell egy időszakot, amely alatt az "EGK-műtrágya" megjelöléssel ellátott csomagolóanyagok, címkék és kísérő okmányok még felhasználhatók,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A 76/116/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) az 1. cikkben az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;b) a 2. cikkben az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;c) a 7. cikkben az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;d) a 8. cikk (1) bekezdésében az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;e) a II. melléklet (1) bekezdés a) pontjában az "EGK-MŰTRÁGYA" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYA" kifejezés lép.(2) A 80/876/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) a 2. cikkben az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;b) a 4. cikkben az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;c) a 6. cikkben az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;d) a 7. cikk (1) bekezdésében az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép;e) a 7. cikk (3) bekezdésében az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép.(3) A 89/284/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) az 1. cikkben az "EGK-műtrágyák" kifejezés helyébe az "EK-műtrágyák" kifejezés lép;b) a 2. cikkben az "EGK-műtrágyák" kifejezés helyébe az "EK–műtrágyák" kifejezés lép;c) a 4. cikkben az "EGK-MŰTRÁGYA" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYA" kifejezés lép;d) a 6. cikk a) pontjában az "EGK-MŰTRÁGYA" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYA" kifejezés lép;e) a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében az "EGK-műtrágya" kifejezés helyébe az "EK-műtrágya" kifejezés lép.(4) A 89/530/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) az 1. cikk (1) bekezdésében az "EGK-MŰTRÁGYA" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYA" kifejezés lép;b) az 1. cikk (2) bekezdésében az "EGK-MŰTRÁGYA" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYA" kifejezés lép;c) a 2. cikkben az "EGK-műtrágyák" kifejezés helyébe az "EK–műtrágyák" kifejezés lép;d) a 3. cikk (1) bekezdésének bevezető részében az "EGK–műtrágyák" kifejezés helyébe az "EK–műtrágyák" kifejezés lép;e) a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában az "EGK-műtrágyák" kifejezés helyébe az "EK-műtrágyák" kifejezés lép;f) a 4. cikk a) pontjában az "EGK-MŰTRÁGYA" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYA" kifejezés lép;g) a 6. cikk első albekezdésében az "EGK-műtrágyák" kifejezés helyébe az "EK-műtrágyák" kifejezés lép;h) a melléklet C. és D. fejezetében az "EGK-MŰTRÁGYÁK" kifejezés helyébe az "EK-MŰTRÁGYÁK" kifejezés lép.2. cikkAz "EGK-MŰTRÁGYA" megjelöléssel ellátott csomagolóanyagok, címkék és kísérőokmányok 1998. december 31-ig még felhasználhatók.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1998. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. november 24-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-Roblesa Tanács részérőlaz elnökJ. Poos[1] HL C 19., 1997.1.18., 6. o.[2] HL C 89., 1997.3.19., 17. o.[3] Az Európai Parlament 1997. március 11-i véleménye (HL C 115., 1997.4.14., 24. o.), a Tanács 1997. június 17-i közös álláspontja (HL L 237., 1997.8.4., 14. o.), és az Európai Parlament 1997. szeptember 17-i határozata (HL C 304., 1997.10.6., 79. o.). A Tanács 1997. október 27-i határozata.[4] HL L 24., 1976.1.30., 21. o., legutóbb a 96/28/EK a bizottsági irányelvvel (HL L 140., 1996.6.13., 30. o.) módosított irányelv.[5] HL L 250., 1980.9.23., 7. o.[6] HL L 111., 1989.4.22., 34. o., legutóbb a 93/69/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 185., 1993.7.28., 30. o.) módosított irányelv.[7] HL L 281., 1989.9.30., 116. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 95/6/EK irányelve (1995. március 20.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló 66/402/EGK tanácsi irányelv I. és II. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995L0006

Hivatalos Lap L 067 , 25/03/1995 o. 0030 - 0032

		A Bizottság 95/6/EK irányelve(1995. március 20.)a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló 66/402/EGK tanácsi irányelv I. és II. mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 93/2/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 21a. cikkére,mivel a 66/402/EGK irányelv hatálya kiterjed a hibrid rozsra, de az irányelv nem határozza meg a rozs hibridjeinek termése és vetőmagja által teljesítendő feltételeket;mivel ilyen feltételek megállapítása érdekében fogadták el a 92/520/EGK határozattal [3] módosított, a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló 66/402/EGK tanácsi irányelv szerint a hibrid rozs vetőmagjára és termésére előírt feltételek megállapítása érdekében egy átmeneti kísérlet megszervezéséről szóló, 1989. június 2-i 89/374/EGK bizottsági határozatot [4];mivel ez a kísérlet 1994. június 30-án befejeződött;mivel az említett kísérlet eredményei alapján a hibrid rozs termése és vetőmagja által teljesítendő feltételek most már meghatározhatók, és ennek megfelelően módosítható a 66/402/EGK irányelv I. és II. melléklete;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 66/402/EGK irányelv I. és II. melléklete az ezen irányelv mellékletében foglaltak szerint módosul.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1995. június 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. Az ilyen hivatkozással kapcsolatos eljárást a tagállamok fogadják el.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1995. március 20-án.a Bizottság részérőlFranz Fischlera Bizottság tagja[1] HL L 54., 1993.3.5., 20. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o.[3] HL L 325., 1992.11.11., 25. o.[4] HL L 166., 1989.6.16., 66. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. Az I. melléklet a következőképpen módosul:a) A 2. és 3. pont a Secale cereale szavak után a "hibridek kivételével" szavakkal egészül ki.b) A következő 3a. ponttal egészül ki:"3a. Hibrid rozs.a) A vetés megfelel a következő szabványoknak a szomszédos pollenforrásoktól való távolság tekintetében, amelyek nemkívánatos idegen beporzást eredményezhetnek:Vetés | Legkisebb távolság |1 | 2 |– elit vetőmag termesztése esetén– ha hímivarú sterilitást alkalmaznak | 1000 m |– ha nem alkalmaznak hímivarú sterilitást | 600 m |– minősített vetőmag termesztése esetén | 500 m |b) A vetés megfelelően fajtaazonos és fajtatiszta az összetevők jellemzői tekintetében, a hímsterilitást is ideértve.A vetés különösen a következő szabványoknak vagy egyéb feltételeknek felel meg:i. a vetéshez tartozó fajban nyilvánvalóan nem az egyedhez tartozó növények száma legfeljebb:- 30 m2 – enként egy az elit vetőmag termesztése esetén,- 10 m2 – enként egy a minősített vetőmag termesztése esetén; ez a szabvány csak a nőivarú egyed hivatalos szántóföldi ellenőrzésére vonatkozik,ii. az elit vetőmag esetében, amennyiben hímsterilitást alkalmaznak, a steril hímivarú egyed sterilitásának szintje legalább 98 %.c) Amennyiben indokolt, a minősített vetőmagot a steril hímivarú, nőivarú egyed és a hímivarú termékenységet visszaállító hímivarú egyed vegyes művelésében termesztik."2. A II. melléklet a következőképpen módosul:a) Az 1. pontban a "Sorghum spp. és Zea mays hibrid fajtái" szavak helyébe a "Secale cereale, Sorghum spp. és Zea mays hibrid fajtái" szavak lépnek.b) Az 1. pont a következőkkel egészül ki:"C. Hibrid rozsfajtákA vetőmagot csak akkor minősítik minősített vetőmagként, ha kellő mértékben figyelembe vették az utólagos hivatalos fajtavizsgálat eredményeit, amelyeket az elit vetőmag hivatalosan vett mintáin végeztek el a minősítésre beterjesztett vetőmag vegetációs időszakában annak ellenőrzése céljából, hogy az elit vetőmag megfelelt-e az ezen irányelvben az elit vetőmagra vonatkozóan annak fajtaazonosságával és fajtatisztaságával, valamint egyedeinek jellemzőivel kapcsolatban megállapított követelményeknek, a hímsterilitást is ideértve."c) A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:"3. A vetőmag felhasználhatóságát csökkentő károsító szervezetek szintje a lehető legalacsonyabb.A vetőmag különösen a következő szabványoknak felel meg a Claviceps purpurea tekintetében (a sclerotia vagy sclerotia töredék legnagyobb száma a III. melléklet 3. oszlopában megadott tömegű mintában).Kategória | Claviceps purpurea |1 | 2 |A hibrid rozstól eltérő gabonafélék: | |– elit vetőmag | 1 |– minősített vetőmag | 3 |Hibrid rozsfajták | |– elit vetőmag | 1 |– minősített vetőmag | 4 |--------------------------------------------------