title: A Tanács irányelve (1991. június 20.) a gépekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/392/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0368

Hivatalos Lap L 198 , 22/07/1991 o. 0016 - 0032 finn különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0210  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0210

		A Tanács irányelve(1991. június 20.)a gépekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/392/EGK irányelv módosításáról(91/368/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a mozgásukból, vagy teheremelő képességükből, illetve mindkettőből adódóan különleges kockázatot jelentő gépeknek meg kell felelniük a 89/392/EGK irányelvben [4] megállapított általános egészségügyi és biztonsági követelményeknek, valamint az említett különleges kockázatokra vonatkozó egészségügyi és biztonsági követelményeknek;mivel a 89/392/EGK irányelvben eredetileg meghatározottakon kívül, az említett géptípusok esetében nem szükséges újabb tanúsítási eljárásokat megállapítani;mivel a mozgásból és a teheremelő képességből adódó különleges kockázatokra vonatkozó alapvető egészségügyi és biztonsági követelményekhez kiegészítő előírásokat fűzni a 89/392/EGK irányelv módosításával lehet úgy, hogy abba beillesztik az említett kiegészítő rendelkezéseket; mivel az említett módosítás alkalmas lehet a minden gép esetében alkalmazandó alapvető egészségügyi és biztonsági követelmények egyes hiányosságainak korrigálására;mivel olyan átmeneti szabályokra van szükség, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára az 1992. december 31-én hatályban lévő nemzeti szabályok szerint gyártott gépek forgalomba hozatalának és üzembe helyezésének engedélyezését;mivel meglévő irányelvek által szabályozott egyes berendezések és gépek ezen irányelv hatálya alá kerülnek; mivel kívánatos egy olyan egységes irányelv megalkotása, amelynek hatálya minden berendezésre kiterjed; mivel ennélfogva célszerű a meglévő vonatkozó irányelveket ezen irányelv alkalmazásának időpontjában hatályon kívül helyezni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 89/392/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk a következőképpen módosul:a) a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:""Gép"; egy gép funkcióját változtató azon cserélhető berendezés is, amelyet egy géppel vagy különböző gépek sorozatával vagy egy vontatóval, a kezelő által történő összeszerelés céljából hoztak forgalomba, feltéve hogy az említett berendezés nem tartalék alkatrész vagy szerelék";b) a (3) bekezdésben:- az első francia bekezdést el kell hagyni,- a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:- "teheremelő berendezés, amelyet személyek teherrel együtt vagy anélkül való emelésére és/vagy mozgatására terveztek és építettek, kivéve az emelkedő kezelőfülkével rendelkező targoncákat.",- a harmadik francia bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki: "kivéve, ha a gépet terhek felemelésére vagy leeresztésére használják,",- a szöveg a következő francia bekezdésekkel egészül ki:- "szállítóeszközök, azaz olyan járművek és pótkocsijuk, amelyeket kizárólag légi vagy közúti, vasúthálózaton vagy vízi úton történő személyszállításra használnak, valamint azon szállítóeszközök, amelyeket levegőben, közúton, vasúthálózaton, vagy vízi úton történő árufuvarozásra terveztek. Az ásványi nyersanyagok kitermelésében használatos járművek nincsenek kizárva,- tengerjáró hajók és mozgó nyílt tengeri egységek, valamint az említett hajók és egységek fedélzetén lévő berendezések,- személyek tömegközlekedésére vagy szállítására használt drótkötélpályák,- a legutóbb a 88/297/EGK irányelvvel [5] módosított, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelv [6] 1. cikkének (1) bekezdése szerinti mezőgazdasági és erdészeti traktorok,- a kizárólag katonai vagy rendészeti célokra tervezett és épített gépek."2. A 2. cikk (3) bekezdésének első mondatában az "… ezen irányelv rendelkezései" mondatrész helyébe a "hatályos közösségi rendelkezések" szöveg lép.3. A 4. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:"A "cserélhető berendezés" az 1. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésének értelmében gépnek tekintendő, és ennek megfelelően minden esetben el kell helyezni rajta az CE-jelölést, és mellékelni kell hozzá a II. melléklet A. pontjában említett EK-megfelelőségi nyilatkozatot."4. A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(7) A (6) bekezdésben megállapított kötelezettségek nem vonatkoznak azokra a személyekre, akik az 1. cikkben előírtak szerint cserélhető berendezést szerelnek össze géppel vagy vontatóval, feltéve hogy az alkatrészek kompatibilisek, és az összeszerelt gép minden alkatrészén elhelyezik a CE-jelölést és mellékelik hozzá az EK-megfelelőségi nyilatkozatot."5. A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:"13. cikk(1) A tagállamok 1992. január 1-jéig hatályba léptetik és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.A tagállamok 1993. január 1-jétől alkalmazzák a szóban forgó intézkedéseket, kivéve a 86/295/EGK [7], a 86/296/EGK [8] és a 86/663/EGK [9] irányelvben említett berendezések tekintetében, amelyekre vonatkozóan ezek az intézkedések 1995. július 1-jétől lépnek hatályba.(2) A tagállamok 1994. december 31-ig engedélyezik a területükön 1992. december 31-én hatályban lévő nemzeti jogszabályoknak megfelelő gépek forgalomba hozatalát és üzembe helyezését, kivéve a 86/295/EGK, a 86/296/EGK és a 86/663/EGK irányelvben említett berendezéseket, amelyek tekintetében az engedélyezési időszak 1995. december 31-én ér véget.A 86/295/EGK, a 86/296/EGK és a 86/663/EGK irányelv nem gátolja az (1) bekezdés 1995. július 1-jétől történő végrehajtását.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.(4) A Bizottság 1994. január 1. előtt megvizsgálja az ezen irányelvvel kapcsolatos szabványosítás előrehaladását, és javaslatot tesz a megfelelő intézkedésekre."6. Az I. melléklet a következőképpen módosul:a) Az 1.3.7. pont a következő bekezdéssel egészül ki: "Minden szükséges intézkedést meg kell hozni a munka során használt mozgó részek véletlenszerű elakadásának megakadályozása érdekében. Olyan esetekben, amikor az óvintézkedések ellenére valószínűsíthető az elakadás, a gyártónak különleges védőeszközöket ill. szerszámokat, felhasználói kézikönyvet kell biztosítania és adott esetben figyelmeztető jelzést is kell a gépen elhelyeznie azért, hogy elősegítse a berendezés elakadásmentes működését."b) A szöveg a következő ponttal egészül ki:"1.6.5. A belső részek tisztításaA gépet olyan módon kell tervezni és megépíteni, hogy a veszélyes anyagokat vagy készítményeket tartalmazó belső részeket kívülről lehessen tisztítani; az előforduló elakadás megszüntetését is el kell tudni végezni kívülről. Ha elkerülhetetlen a behatolás a gép belsejébe, a gyártónak a gyártás során mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy a tisztítás minimális veszéllyel járjon."c) Az 1.7.0. pont a következő bekezdéssel egészül ki: "Amennyiben a géppel dolgozó személyek egészségét és biztonságát a felügyelet nélküli gép működése során esetlegesen bekövetkező hiba veszélyeztetheti, a gépet megfelelő hang- vagy fényjelzés kibocsátására alkalmas berendezéssel kell felszerelni."d) Az 1.7.3. pont a következő bekezdésekkel egészül ki:"Amennyiben valamely gép részét használat közben teheremelő berendezéssel kell működtetni, annak tömegét olvashatóan, tartósan és egyértelműen fel kell tüntetni.Az 1. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésében említett cserélhető berendezésen is fel kell tüntetni ugyanezt az információt."e) Az 1.7.4.a) pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– adott esetben a géphez rögzíthető szerelékek alapvető jellemzői."f) Az 1.7.4.f) pont harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép: "Amennyiben nem harmonizált szabvány kerül alkalmazásra, a zajszintet az adott gép esetében legalkalmasabb módszerrel kell mérni."g) A szöveg az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott 3.–5.7. ponttal egészül ki.7. A II.B melléklet a második francia bekezdés után a következő francia bekezdésekkel egészül ki:"– adott esetben a bejelentett szervezet neve és címe, valamint az EK-típusvizsgálati tanúsítvány száma,– adott esetben azon bejelentett szervezet neve és címe, amelyhez a 8. cikk (2) bekezdése c) pontja első francia bekezdésének megfelelően a dokumentációt továbbították,– adott esetben a bejelentett szervezet neve és címe, amely a 8. cikk (2) bekezdése c) pontjának második franciabekezdésében említett hitelesítést elvégezte,– adott esetben a harmonizált szabványokra történő hivatkozás."8. A IV. melléklet 12. pontja helyébe az ezen irányelv II. mellékletében meghatározott 12–15. pont lép.2. cikkA következők 1994. december 31-től hatályukat vesztik:- a legutóbb a 76/434/EGK irányelvvel [10] módosított, a drótkötelek, láncok és horgok hitelesítésére és jelölésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésérő szóló, 1973. november 19-i 73/361/EGK tanácsi irányelv [11] 2. és 3. cikke,- a drótkötelek, láncok és horgok hitelesítésére és jelölésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1973. november 19-i tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1976. április 13-i 76/434/EGK bizottság irányelv.A következők 1995. december 31-től hatályukat vesztik:- az egyes építési munkagépek borulás hatása elleni védőszerkezeteire (ROPS) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1986. május 26-i 86/295/EGK tanácsi irányelv [12],- az egyes építési munkagépek leeső tárgyak elleni védőszerkezeteire (FOPS) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1986. május 26-i 86/296/EGK tanácsi irányelv [13],- a legutóbb a 89/240/EGK irányelvvel [14] módosított, az önjáró targoncákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1986. december 22-i 86/663/EGK tanácsi irányelv [15].3. cikk(1) A tagállamok 1992. január 1-jéig hatályba léptetik és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.Ezeket az intézkedéseket 1993. január 1-jei hatállyal alkalmazzák.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1991. június 20-án.a Tanács részérőlaz elnökR. Goebbels[1] HL C 37., 1990.2.17., 5. o. ésHL C 268., 1990.10.24., 12. o.[2] HL C 175., 1990.7.16., 119. o. ésHL C 129., 1991.5.20.[3] HL C 168., 1990.7.10., 15. o.[4] HL L 183., 1989.6.29., 9. o.[5] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.[6] HL L 126., 1988.5.20., 52. o.[7] HL L 186., 1986.7.8., 1. o.[8] HL L 186., 1986.7.8., 10. o.[9] HL L 384., 1986.12.31., 12. o.[10] HL L 335., 1973.12.5., 51. o.[11] HL L 122., 1976.5.8., 20. o.[12] HL L 186., 1986.7.8., 1. o.[13] HL L 186., 1986.7.8., 10. o.[14] HL L 100., 1989.4.12., 1. o.[15] HL L 384., 1986.12.31., 12. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA 89/392/EGK irányelv I. melléklete a 3.–5.7. ponttal egészül ki:"3. ALAPVETŐ EGÉSZSÉGÜGYI ÉS BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK A GÉPEK MOZGÁSÁBÓL ADÓDÓ SAJÁTOS VESZÉLYEK KIKÜSZÖBÖLÉSÉREAz 1. és a 2. pontban megállapított alapvető egészségügyi és biztonsági követelmények mellett, a mozgásukból adódóan veszélyeket jelentő gépeket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy megfeleljenek az alábbi követelményeknek.A mozgásból adódó kockázatok mindig fennállnak az önjáró, valamint más gépek vagy vontatók által tolt, vontatott vagy hordozott gépek, munkaterületen üzemelő gépek, illetve olyan gépek esetén, amelyek üzemeltetése meghatározott pozíciók közötti folyamatos vagy félfolyamatos, munka közbeni mozgást igényel.Mozgásból adódó kockázatok olyan gépek esetében is fennállhatnak, amelyek üzemeltetéséhez nem szükséges mozgatni őket, de olyan berendezésekkel rendelkeznek, amelyek révén könnyedén mozgathatók egyik helyről a másikra (kerékkel, görgővel, csúszósaruval stb. ellátott gépek vagy darupályára, kocsira szerelt gépek).Annak igazolására, hogy a rotációs és motoros talajművelő gépek nem jelentenek elfogadhatatlan kockázatot a használók számára, a gyártó vagy annak a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője minden egyes érintett géptípus esetében elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat.3.1. Általános rész3.1.1. FogalommeghatározásA "vezető" a gép mozgásáért felelős kezelőszemély. A vezetőt szállíthatja a gép, lehet gyalogosan, kísérheti a gépet vagy vezérelheti távirányítással (kábel, rádió stb.).3.1.2. VilágításA motorhajtású gépeket, ha azokat a gyártó sötét helyen való használatra tervezi, a munkavégzésnek megfelelő világító berendezéssel kell felszerelni, más alkalmazandó rendelkezések (közúti közlekedési szabályok, hajózási szabályok stb.) sérelme nélkül.3.1.3. A gép kezelését megkönnyítő tervezésA gép és/vagy részegységeinek működtetése során nem léphetnek fel instabilitásból adódó hirtelen mozgások vagy veszélyek, ha a gépet és/vagy részegységeit a gyártó utasításainak megfelelően működtetik.3.2. Munkaállások3.2.1. VezetőállásA vezetőállást az ergonómiai alapelvek kellő figyelembevételével kell tervezni. Kettő vagy több vezetőállás is lehetséges, ilyen esetekben minden egyes vezetőállást el kell látni a szükséges kezelőelemekkel. Amennyiben egynél több vezetőállás van, a gépet úgy kell tervezni, hogy az egyik használata megakadályozza a többi használatát, kivéve vészleállítások esetén. A látási viszonyoknak a vezetőállásból olyanoknak kell lenniük, hogy a tervezett üzemi körülmények között a vezető a maga és a kockázatnak kitett személyek teljes biztonsága mellett üzemeltetni tudja a szerkezetet és annak szerelékét. Adott esetben biztosítani kell az elégtelen közvetlen látási viszonyok következtében fellépő veszélyek kiküszöbölésére alkalmas berendezéseket.A gépet úgy kell tervezni és megépíteni, hogy a vezetőállásban se a vezető, se a gépen tartózkodó kezelők ne legyenek kitéve semmilyen, a kerekekkel vagy a talpakkal történő véletlen érintkezésből adódó kockázatnak.A vezetőállást úgy kell tervezni és megépíteni, hogy elkerülhető legyen minden, kipufogógázok és/vagy oxigénhiány okozta egészségügyi kockázat.Ha a rendelkezésre álló tér lehetővé teszi, a gépen utazó vezetők vezetőállását úgy kell tervezni és megépíteni, hogy arra vezetőfülkét lehessen szerelni. Ebben az esetben, a vezetőfülkében helyet kell biztosítani a vezető és/vagy a kezelők számára szükséges kezelési útmutatónak. Amennyiben a veszélyes környezetből eredő veszélyek állnak fenn, a vezetőállásra megfelelő fülkét kell szerelni.Amennyiben a gépet vezetőfülkével szerelik fel, akkor azt úgy kell tervezni, megépíteni és/vagy felszerelni, hogy a vezető számára biztosítva legyenek a megfelelő üzemi feltételek és, hogy védve legyen bármilyen felmerülő veszéllyel szemben (például: nem megfelelő fűtés és szellőzés, nem megfelelő látási viszonyok, túlzott zaj és rezgés, leeső tárgyak, tárgyak behatolása, felborulás stb.). A kijáratnak biztosítania kell a gép gyors elhagyását. Ezenkívül, ki kell alakítani egy vészkijáratot, a rendes kijárattól eltérő irányban.A vezetőfülkéhez és szerelvényeihez tűzbiztos anyagokat kell használni.3.2.2. ÜlésA vezetőülésnek minden gépen olyannak kell lennie, hogy az a vezető számára lehetővé tegye stabil testhelyzet fenntartását, és tervezésekor kellő mértékben figyelembe kell venni az ergonómiai alapelveket.Az ülést úgy kell megtervezni, hogy az a vezetőt érő rezgéseket az elérhető legalacsonyabb szintre csökkentse. Az ülést úgy kell felerősíteni, hogy az ellenálljon minden, különösen borulás esetén jelentkező hatásnak. Amennyiben a vezető lába alatt nincs padló, akkor csúszásgátló anyaggal bevont lábtartót kell beszerelni a vezető számára.Amennyiben a gépet borulás hatása elleni védőszerkezettel szerelik fel, az ülést biztonsági övvel vagy azzal egyenértékű eszközzel kell ellátni, amely a vezetőt az ülésben tartja anélkül, hogy akadályozná a vezetéshez szükséges mozgást vagy a rugózást.3.2.3. Egyéb kezelőállásokHa a használati körülményekből eredően a gép, a vezetőn kívül alkalmanként vagy rendszeresen kezelőt is szállít vagy ilyen dolgozik rajta, megfelelő helyet kell biztosítani számukra, amely kockázatmentes utazást vagy munkavégzést tesz lehetővé számukra, különös tekintettel a leesés veszélyére.Ha a munkakörülmények megengedik, az említett munkaállásokat ülésekkel kell felszerelni.Ha a vezetőállásra fülkét szerelnek, a többi munkaállást szintén védeni kell a vezetőállás védelmét indokolttá tevő kockázatok ellen.3.3. Vezérlés3.3.1. KezelőelemekA kezelőelemeket úgy kel elhelyezni, hogy a vezető a vezetőállásból a gép üzemeltetéséhez szükséges minden kezelőelemet működtetni tudjon, kivéve az olyan funkciókra szolgáló kezelőelemeket, amelyek biztonságos működtetése csak a vezetőállástól távol lévő kezelőelemek használatával történhet. Ez különösen a vezetőálláson kívüli olyan munkaállásokra vonatkozik, amelyekért a vezetőn kívüli kezelők a felelősek, vagy amelyek esetében a vezetőnek el kell hagynia vezetőállását ahhoz, hogy a műveletet biztonságosan elvégezhesse.Amennyiben vannak pedálok, azokat úgy kell tervezni, megépíteni és rögzíteni, hogy a vezető az összetéveszthetőség legkisebb kockázatával, biztonságosan tudja működtetni; csúszásgátló felülettel kell rendelkezniük és könnyen tisztíthatónak kell lenniük.Amennyiben a gép kezelőelemeinek üzemeltetése veszélyhelyzet kialakulásával járhat, különösen, ha veszélyes mozgásokat idézhet elő, a kezelőelemeket, miután a kezelő elengedi őket, azonnal semleges helyzetbe kell visszaállítani, kivéve az előre beállított állású elemeket.Kerekes gép esetén a kormányművet úgy kell tervezni és megépíteni, hogy enyhítse a kormánykerék vagy kormánykar hirtelen mozgásának erejét, amelyet a vezérelt kerekeket érő hatások válthatnak ki.Minden, a differenciálművet záró kezelőelemet úgy kell tervezni és elhelyezni, hogy a gép mozgásakor lehetővé tegye a differenciálmű nyitását.Az 1.2.2. pont utolsó mondata nem vonatkozik a mozgató funkcióra.3.2.3. Indítás/mozgásA fedélzeti vezetővel üzemelő motorhajtású gépeket úgy kell felszerelni, hogy az illetéktelen személyeket megakadályozza a motor beindításában.A fedélzeti vezetővel üzemelő motorhajtású gépek helyváltoztatása csak akkor legyen lehetséges, ha a vezető a kezelőelemeknél tartózkodik.Amennyiben a gépet, az üzemeltetés során azok szokásos kiterjedésén túlnyúló eszközökkel (például stabilizátorok, darukar stb.) kell felszerelni, a vezetőt el kell látni olyan eszközökkel, amelyekkel, a gép mozgatását megelőzően, könnyen ellenőrizheti, hogy ezek az eszközök a biztonságos mozgást lehetővé tévő megfelelő helyzetben vannak-e.Ez vonatkozik minden más olyan alkatrészre is, amelynek a biztonságos mozgás érdekében adott helyzetben, adott esetben reteszelt állapotban kell lennie.Amennyiben műszakilag és gazdaságossági szempontból megvalósítható, a gép mozgását a fent említett alkatrészek biztonságos helyzetétől kell függővé tenni.Nem szabad lehetővé tenni, hogy a gép, a motor beindításakor mozgásba jöjjön.3.3.3. Helyváltoztató funkcióA közúti közlekedési szabályok rendelkezéseinek sérelme nélkül, a motorhajtású gépeknek és pótkocsijaiknak meg kell felelniük a lassítási, megállási, fékezési és rögzítési követelményeknek, hogy a biztonság garantálható legyen minden, a gyártó által meghatározott és a rendes használatnak megfelelő működési, rakodási, sebességi, vízszintes és lejtős körülmény esetén.A vezetőnek egy központi eszköz segítségével képesnek kell lennie az önjáró gép lefékezésére és megállítására. Ha a biztonság megkívánja, a központi eszköz meghibásodása esetén vagy a központi eszköz működéséhez szükséges energia hiánya esetén a lassításhoz és megálláshoz egy teljesen független és könnyen elérhető kezelőelemmel rendelkező vészféket kell felszerelni.Ha a biztonság megkívánja, rögzítőféket kell beépíteni, amellyel az álló helyzetű gép mozdíthatatlanná tehető. Ez az eszköz kombinálható a második bekezdésben említett eszközök valamelyikével, feltéve ha az teljesen mechanikus.A távirányítású gépeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy automatikusan leálljanak, ha a vezető elveszíti felette az uralmat.Az 1.2.4. szakasz nem vonatkozik a helyváltoztató funkcióra.3.3.4. Gyalogvezérelt gép mozgásaGyalogosvezérelt önjáró gép csak abban az esetben végezhet mozgást, ha a vezető a megfelelő kezelőelemet folyamatosan működteti. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a gép nem léphet mozgásba a motor beindításával egyidejűleg.A gyalogvezérelt gép vezérlőrendszerét úgy kell tervezni, hogy a gépnek a vezető felé történő véletlen mozgásából származó veszély a lehető legkisebb legyen. Ezek különösen:a) az ütközés;b) a forgó alkatrészekből adódó sérülés.A gép normál menetsebessége legyen összhangban a vezető járásának sebességével.Olyan gép esetén, amelyre forgó részegységet lehet szerelni, az adott részegységet ne lehessen működésbe hozni addig, amíg a hátramenetet szabályozó kezelőelem aktív állapotban van, kivéve ha a gép mozgása a részegység mozgásából ered. Utóbbi esetben, a hátrameneti sebességnek olyannak kell lennie, hogy az ne veszélyeztesse a vezetőt.3.3.5. Vezérlő áramkör meghibásodásaA szervokormánnyal felszerelt gépnél, a szervorendszer meghibásodása esetén a gépnek kormányozhatónak kell maradnia a megállításához szükséges ideig.3.4. Védelem a mechanikai veszélyekkel szemben3.4.1. Nem vezérelt mozgásokAmikor a gép egy részegységét leállítják, azt a leállított helyzetből a kezelőelemek működtetése nélkül csak úgy lehessen elmozdítani, hogy az ne jelentsen veszélyt az érintett személyekre.A gépet úgy kell tervezni, megépíteni és adott esetben a mozgó alvázra szerelni, hogy mozgás közben súlyközéppontjának nem ellenőrzött rezgése ne befolyásolja hátrányosan a stabilitását, illetve ne terhelje túl a szerkezetet.3.4.2. Törés kockázata üzemeltetés közbenA gép azon, nagy sebességgel forgó részegységeit, amelyek a megtett óvintézkedések ellenére eltörhetnek vagy széteshetnek, olyan módon kell felszerelni és burkolattal ellátni, hogy törés esetén a darabok ne repüljenek szét, vagy, ha ez nem lehetséges, ne vetődhessenek a vezető- és/vagy kezelőállások felé.3.4.3. FelborulásAmennyiben, egy önjáró, fedélzeti vezetővel és esetleg kezelővel üzemelő gép esetében fennáll a felborulás kockázata, a gépet úgy kell tervezni, hogy arra borulás hatása elleni védőszerkezet (ROPS) felszerelését lehetővé tevő rögzítőpontokat lehessen szerelni.A védőszerkezetnek olyannak kell lennie, hogy borulás esetén a fedélzeti vezetőnek és, adott esetben, a kezelőknek megfelelő összenyomódás-biztos teret (DLV) biztosítson.Annak igazolására, hogy a szerkezet megfelel a második bekezdésben megállapított követelménynek, a gyártónak vagy annak a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének minden egyes érintett szerkezettípus esetében megfelelő vizsgálatokat kell végeznie vagy végeztetnie.Továbbá, az alább felsorolt, 15 kW-nál nagyobb teljesítményű talajon mozgó gépeket borulás hatása elleni védőszerkezettel kell felszerelni:- lánctalpas vagy kerekes rakodógépek,- hátsó munkaszerves rakodógépek,- lánctalpas vagy kerekes vontatók,- földnyesők, önrakodóak vagy nem önrakodóak,- földgyaluk,- teknős billentőkocsik.3.4.4. Leeső tárgyakAmennyiben, fedélzeti vezetővel és esetleg kezelővel üzemelő gép esetében fennáll a leeső tárgyak vagy anyagok kockázata, a gépet úgy kell tervezni, hogy arra, ha mérete azt lehetővé teszi, leeső tárgyak elleni védőszerkezet (FOPS) felszerelését lehetővé tevő rögzítési pontokat lehessen szerelni.A szerkezetnek olyannak kell lennie, hogy leeső tárgyak vagy anyagok esetén a gépen ülő kezelőknek megfelelő összenyomódás-biztos teret (DLV) biztosítson.Annak igazolására, hogy a szerkezet megfelel a második bekezdésben megállapított követelménynek, a gyártónak vagy annak a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének minden egyes érintett szerkezettípus esetében megfelelő vizsgálatokat kell végeznie vagy végeztetnie.3.4.5. FeljárókA kapaszkodókat és a lépcsőket oly módon kell tervezni, megépíteni és felszerelni, hogy a kezelők ösztönösen ezeket használják erre a célra, és ne a kezelőelemeket.3.4.6. VontatószerkezetekMinden vontató vagy vontatott gépet olyan vonószerkezettel vagy csatlakozóberendezéssel kell felszerelni, amelynek tervezése, kialakítása és felszerelése biztosítja az egyszerű és biztonságos összekapcsolást és szétkapcsolást, illetve megakadályozza a használat közbeni véletlen szétkapcsolódást.A vontatórúd-terhelés mértéke szerint, az említett gépeket a tehernek és a talajnak megfelelően kialakított támasztófelülettel ellátott támasztószerkezettel kell ellátni.3.4.7. Erőátvitel az önjáró gép (vagy vontató) és a meghajtott gép közöttAz önjáró gépet (vagy vontatót) a meghajtott gép első rögzítőcsapágyával összekötő csatlakozós kardántengelyeket az önjáró gép oldalán és a meghajtott gép oldalán a tengely és az ehhez csatlakozó kardáncsuklók teljes hossza mentén burkolattal kell ellátni.Az önjáró gép (vagy vontató) oldalán az erőleadó tengelyt, amelyhez a kardántengely csatlakozik, az önjáró gépre (vagy vontatóra) rögzített védőlappal vagy bármilyen más, azzal egyenértékű védelmet biztosító berendezéssel kell ellátni.A vontatott gép oldalán a teljesítményfelvevő tengelyt a géphez rögzített védőburkolatba kell zárni.Kardántengelyes csatlakozáshoz csak a hajtott gép oldalán lehet nyomatékhatárolót, illetve lendkereket szerelni. A kardántengelyt ennek megfelelően kell megjelölni.Minden olyan vontatott gépet, amelynek működtetéséhez önjáró géphez vagy vontatóhoz kapcsoló kardántengely szükséges, olyan, a kardántengely csatlakozására szolgáló rendszerrel kell felszerelni, hogy ha a gépet lekapcsolják a kardántengelyről, annak védőburkolata ne károsodjon a talajjal vagy a gép részeivel való érintkezés következtében.A védőburkolat külső részeit úgy kell tervezni, kialakítani és felszerelni, hogy ne forogjon együtt a kardántengellyel. Hengeres csuklók esetében a belső ívek végéig, "széles befogószögű" csuklók esetében pedig legalább a külső ívek közepéig kell védőburkolattal fedni a kardántengelyt.Azon gyártóknak, akik a hengeres kardántengely közelében építenek feljárót a munkaállásokhoz, biztosítaniuk kell, hogy a hatodik bekezdésben leírtak szerinti kardántengely védőburkolatát ne lehessen lépcsőként használni, kivéve, ha erre a célra tervezték és építették.3.4.8. Mozgó erőátviteli részekAz 1.3.8.A ponttól eltérve, a belsőégésű motorok esetében, a motortérben lévő mozgó alkatrészekhez való hozzáférést megakadályozó nyitható védőburkolatot nem szükséges reteszelni, ha az szerszámmal, kulccsal, vagy pedig az illetéktelen hozzáférés megakadályozására kulccsal zárható vezetőfülkében elhelyezett kezelőelemmel nyitható.3.5. Egyéb veszélyek elleni védelem3.5.1. AkkumulátorokAz akkumulátorházat úgy kell kialakítani, elhelyezni és magát az akkumulátort beszerelni, hogy, amennyire csak lehetséges, borulás esetén megakadályozza az elektrolit kifröccsenését a kezelőre, és hogy megakadályozza a gőzök felhalmozódását a kezelők által elfoglalt helyeken.A gépet úgy kell tervezni és megépíteni, hogy az akkumulátor, egy erre a célra szolgáló, könnyen elérhető berendezés segítségével lekapcsolható legyen.3.5.2. TűzA gyártó által, az üzemeltetés során becsült veszélyektől függően a gépet el kell látni, amennyiben a gép mérete azt lehetővé teszi- könnyen elérhető tűzoltó készülék felszerelésének lehetőségével,- vagy beépített tűzoltórendszerrel.3.5.3. Por, gáz stb. kibocsátásaAmennyiben ezek veszélye fennáll, az 1.5.13. pontban előírt berendezés helyettesíthető más módszerrel, például vízpermetes leválasztással.Az 1.5.13. pont második és harmadik bekezdése nem alkalmazandó, amennyiben a gép fő funkciója a termékporlasztás.3.6. Jelzések3.6.1. Jelzőberendezések és figyelmeztető jelzésekA veszélynek kitett személyek egészségének és biztonságának biztosítása érdekében a gépekre szükség esetén az üzemeltetésre, beállításra és karbantartásra vonatkozó jelző és/vagy útmutató táblákat kell szerelni. Ezeket úgy kell megválasztani, tervezni és kialakítani, hogy azok láthatóak és letörölhetetlenek legyenek.A közúti közlekedésre vonatkozó követelmények figyelembevételének sérelme nélkül, a fedélzeti vezetővel üzemelő gépnek rendelkeznie kell a következő berendezésekkel:- akusztikus jelzőkészülék a veszélynek kitett személyek figyelmeztetésére,- a tervezett üzemeltetési körülményeknek megfelelő fényjelző berendezések, mint például féklámpa, hátrameneti lámpa és forgó jelzőfény. Az utóbbi követelmény nem alkalmazandó a kizárólag föld alatti munkákra tervezett és villamos energia nélkül működő gépekre.Azon távvezérlésű gépeket, amelyeknek szokásos üzemi körülmények közötti használata az érintett személyeket ütközés vagy gázolás veszélyének teszi ki, megfelelő mozgásjelző készülékkel, illetve a személyeket az említett veszélyek ellen védő eszközzel kell felszerelni. Ugyanez vonatkozik azon gépekre, amelyek üzemeltetés közben rendszeresen ismétlődő előre-hátra mozgást végeznek egy adott pályán úgy, hogy gép mögötti területet a vezető közvetlenül nem látja be.A gépet úgy kell megépíteni, hogy akaratlanul ne lehessen egyidejűleg az összes jelzőberendezést és figyelmeztető jelzést kikapcsolni. Amennyiben ez a biztonság szempontjából alapvető fontosságú, az említett berendezéseket és jelzőkészülékeket olyan eszközökkel kell ellátni, amelyek ellenőrzik működőképességüket és jelzik a meghibásodást a vezetőnek.Ha a gép vagy szerelékeinek mozgása különösen veszélyes, akkor a gépet olyan figyelmeztető jelzéssel kell ellátni, amely megtiltja az üzemelő gép megközelítését; a gép közelében tartózkodó személyek biztonsága érdekében a jelzések megfelelő távolságból olvashatóak legyenek.3.6.2. MegjelölésAz 1.7.3. pontban előírt minimumkövetelményeket az alábbiakkal kell kiegészíteni:- a névleges teljesítmény kW-ban kifejezve,- a leggyakrabban használt szerkezeti összeállítás tömege kg-ban, és adott esetben:- a gyártó által meghatározott maximális vonóerő a vonóhorognál, N-ban,- a gyártó által meghatározott maximális függőleges erő a vonóhorognál, N-ban.3.6.3. Használati útmutatóAz 1.7.4. pontban megállapított minimumkövetelményeken túl a használati útmutatónak a következő adatokat kell tartalmaznia:a) a gép által keltett rezgések tekintetében tényleges értékkel, vagy egy azonos gépen végzett mérésekből számított értékkel:- a karokat terhelő rezgésgyorsulás súlyozott négyzetes középértéke, ha az nagyobb, mint 2,5 m/s2; ha nem nagyobb, mint 2,5 m/s2, akkor ezt jelezni kell,- a törzset (láb vagy alsó rész) terhelő rezgésgyorsulás súlyozott négyzetes középértéke, ha az nagyobb, mint 0,5 m/s2; ha nem nagyobb, mint 0,5 m/s2, akkor ezt jelezni kell.Amennyiben a harmonizált szabványokat nem alkalmazzák, a rezgést az adott gép esetében legmegfelelőbb módszerrel kell mérni.A gyártónak meg kell adnia a gép működtetési feltételeit a mérés közben, illetve a mérési módszert;b) azon gépek esetében, amelyek, az alkalmazott berendezéstől függően többféle alkalmazási módot tesznek lehetővé, mind a cserélhető berendezéssel felszerelhető alapgép gyártójának, mind a cserélhető berendezések gyártójának meg kell adnia a berendezés felszereléséhez és biztonságos üzemeltetéséhez szükséges információt.4. ALAPVETŐ EGÉSZSÉGÜGYI ÉS BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK AZ EMELÉS SAJÁTOS VESZÉLYEINEK KIKÜSZÖBÖLÉSÉREAz 1., 2. és 3. pontban meghatározott alapvető egészségügyi és biztonsági követelményeken túl, az emelés veszélyeit – különösen a teher leesésének és ütközésének, illetve az emelés alatti felborulás veszélyét – jelentő gépeket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy megfeleljenek az alábbi követelményeknek.Az emelési műveletből adódó veszélyek különösen teher mozgatására tervezett gépek esetében lépnek fel, ha a teher mozgatása szintkülönbséggel történik. A teher lehet tárgy, anyag vagy termék.4.1. Általános előírások4.1.1. Fogalommeghatározásoka) teherfelvevő eszköz:a "teherfelvevő eszköz" a géphez nem kapcsolt, a gép és a teher közé vagy a terhen annak csatlakoztatása érdekében elhelyezett alkatrész vagy eszköz;b) különálló teherfelvevő tartozék:a "különálló teherfelvevő eszköz" olyan eszköz, amely az emelőhevederek kialakítását, illetve használatát segíti elő, például füles horgok, szorítóbilincsek, gyűrűk, fülescsavarok stb.;c) vezetett teher:a "vezetett teher" olyan teher, amelynek mozgatása teljes egészében merev vagy hajlékony, rögzített pontok által meghatározott helyzetű vezetősín mentén történik;d) működési együttható:a "működési együttható" a gyártó által garantált, a részegység, a tartozék vagy a gép által megtartható teher, valamint a berendezésen, tartozékon vagy gépen feltüntetett legnagyobb teherbírás közötti számtani arány.e) vizsgálati együttható:a "vizsgálati együttható" a részegységen, a tartozék vagy a gép statikai, illetve dinamikai vizsgálatának elvégzéséhez használt teher, valamint a részegységen, a tartozékon vagy a gépen feltüntetett legnagyobb teherbírás közötti számtani arány;f) statikai vizsgálat:a "statikai vizsgálat" az a vizsgálat, amely során a gépet vagy emelőtartozékot először megvizsgálják és a statikai vizsgálati együtthatóval megszorzott legnagyobb teherbírásnak megfelelő erővel terhelik, majd, miután a terhet leoldották, újra megvizsgálják, nem károsodott-e;g) dinamikai vizsgálat:a "dinamikai vizsgálat" az a vizsgálat, amely során a gépet minden lehetséges szerkezeti összeállításban a legnagyobb teherbírással működtetik, figyelembe véve a gép dinamikai viselkedését, annak ellenőrzése érdekében, hogy a gép és biztonsági berendezései megfelelően működnek-e.4.1.2. Mechanikai veszélyek elleni védelem4.1.2.1. A stabilitás elvesztése következtében fellépő kockázatokA gépet úgy kell tervezni és megépíteni, hogy az 1.3.1. pontban előírt stabilitás fennmaradjon üzemeltetéskor és üzemen kívül, beleértve a szállítási, az össze- és szétszerelési állapotokat, valamint az előre látható alkatrész-meghibásodások közben, és a használati utasításnak megfelelően elvégzett vizsgálatok ideje alatt is.E célból a gyártónak vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének a megfelelő ellenőrzési módszereket kell alkalmazni; különösen az 1,80 méternél nagyobb emelési magasságú önjáró ipari targoncák esetében, a gyártónak vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének minden érintett ipari targoncatípusnál stabilitásvizsgálatot vagy azzal egyenértékű vizsgálatot kell elvégeznie vagy elvégeztetnie.4.1.2.2. Sínpályák és vezetősínekA gépeket olyan szerkezetekkel kell felszerelni, amelyek a sínpályán és a vezetősínen megakadályozzák a kisiklást.Ha a kisiklás megtörténik az említett szerkezetek ellenére, vagy ha meghibásodik a sín vagy a járószerkezet, olyan szerkezeteknek kell rendelkezésre állni, amelyek megakadályozzák a berendezés, a szerkezet vagy a teher leesését, illetve a gép felborulását.4.1.2.3. Mechanikai szilárdságA gépnek, a teherfelvevő eszközöknek és a cserélhető alkatrészeknek üzemeltetéskor, illetve, adott esetben üzemeltetésen kívül ki kell állniuk azt a terhelést, amelynek a gyártó által meghatározott telepítési és üzemi körülmények között ki vannak téve, továbbá minden adott szerkezeti összetételben, adott esetben a légköri tényezők és a személyek erőkifejtésének figyelembevételével. E követelménynek a szállítás, az össze- és a szétszerelés alatt is eleget kell tenni.A gépet és a teherfelvevő eszközöket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy megelőzzék az anyagkopásból és elhasználódásból eredő meghibásodásokat, tervezett használatuk megfelelő figyelembevételével.Az alkalmazott anyagokat a gyártó által meghatározott munkakörnyezetnek megfelelően kell kiválasztani, különös tekintettel a korrózióra, kopásra, ütközésekre, hidegtörésre és öregedésre.A gépet és a teherfelvevő eszközöket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy tartós alakváltozás vagy észrevehető károsodás nélkül ellenálljanak a statikai vizsgálatnál alkalmazott túlterhelésnek. A méretezésnél figyelembe kell venni a statikai vizsgálati együttható értékét, amely megfelelő biztonsági szintet garantál: az együttható általában a következő értékekkel rendelkezik:a) kézi erővel működtetett gépek és teherfelvevő eszközök esetében: 1,5;b) más gépek esetében: 1,25.A gépet úgy kell tervezni és megépíteni, hogy meghibásodás nélkül megfeleljen a dinamikai vizsgálati együtthatóval megszorzott legnagyobb megengedett terhelés alkalmazásával elvégzett dinamikai vizsgálatokon. A dinamikai vizsgálati együttható garantálja a biztonság megfelelő szintjét: az együttható értéke általában 1,1.A dinamikai vizsgálatokat a szokásos üzemi körülmények között üzembe helyezésre előkészített gépen kell elvégezni. Általános szabály, hogy a vizsgálatokat a gyártó által meghatározott névleges munkasebesség mellett kell elvégezi. Ha a gép vezérlő áramköre egyszerre több mozgást tesz lehetővé (például a teher forgatása és elmozdítása), a vizsgálatokat a legkevésbé kedvező körülmények között, azaz általános szabályként az érintett mozgások kombinálásával kell elvégezni.4.1.2.4. Görgők, dobok, láncok vagy kötelekA görgők, dobok és kerekek átmérőjének összhangban kell lennie azon kötél vagy lánc méretével, amelyekkel összeszerelhetők.A dobokat és kerekeket úgy kell tervezni, megépíteni és felszerelni, hogy a rájuk szerelt kötelek, illetve láncok leesés nélkül körbecsévélhetők legyenek.A közvetlenül a teher emelésére vagy tartására használt köteleket nem szabad toldani, kivéve a végein (a toldás alkalmazható olyan berendezéseknél, amelyeket úgy terveztek, hogy a felhasználási igény szerint rendszeresen módosíthatók). A kötelek és a kötélvégek működési együtthatóját úgy kell meghatározni, hogy megfelelő biztonsági szintet biztosítson; az együttható értéke rendszerint öt.Az emelőláncok működési együtthatóját úgy kell meghatározni, hogy megfelelő biztonsági szintet biztosítson; az együttható értéke rendszerint négy.A működési együttható megfelelőségének ellenőrzéséhez, a gyártónak vagy a közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének minden, közvetlenül a teher emelésére használt lánc- és kötéltípus, valamint kötélvég esetében el kell végeznie vagy végeztetnie a megfelelő vizsgálatokat.4.1.2.5. Különálló teheremelő eszközökA teheremelő eszközöket úgy kell méretezni, hogy a megadott üzemelési körülmények között tervezett élettartammal összhangban, a működési ciklusok számát, az anyagkifáradási és az öregedési folyamatokat figyelembe kell venni.Ezenkívül:a) a sodronykötél/kötélvég működési együtthatóját úgy kell meghatározni, hogy megfelelő biztonsági szintet biztosítson; az együttható értéke rendszerint öt. A köteleken nem lehet toldás vagy hurok a végeiken kívül;b) hegesztett szemű láncok használata esetén, ezeknek rövidszemű típusúaknak kell lenniük. A működési együtthatót minden lánctípus esetén úgy kell meghatározni, hogy megfelelő biztonsági szintet biztosítson; az együttható értéke rendszerint négy;c) a textilkötelek, illetve -hevederek működési együtthatója az anyagtól, a gyártási eljárástól, a méretektől és az alkalmazástól függ. Ezt az együtthatót úgy kell meghatározni, hogy megfelelő biztonsági szintet biztosítson; az együttható értéke rendszerint hét, feltéve hogy az alkalmazott anyagok nagyon jó minőségűek, és a gyártási eljárás megfelel a tervezett alkalmazásnak. Ettől eltérő esetben az együtthatót rendszerint meg kell növelni a megfelelő biztonsági szint érdekében.A textilköteleken és -hevedereken, a végtelenített heveder kivételével nem lehet hurok, csatlakozás vagy toldás, kivéve a végeiknél;d) a hevederek részét képező vagy azokkal használt fém alkatrészek működési együtthatóját úgy kell meghatározni, hogy megfelelő biztonsági szintet biztosítsanak; az együttható értéke rendszerint négy;e) a többszárú hevederek maximális teherbírását a leggyengébb szár biztonsági együtthatója, a szárak száma és a hevederes konfigurációtól függő csökkentési tényező alapján kell meg meghatározni;f) annak ellenőrzésére, hogy megfelelő működési együtthatót alkalmaznak-e, a gyártónak vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének az a), b), c) és d) pontban említett alkatrészek minden típusa tekintetében el kell végeznie vagy végeztetnie a megfelelő vizsgálatokat.4.1.2.6. Mozgások vezérléseA mozgásvezérlő készülékeknek olyannak kell lenniük, hogy a gép, amelyre felszerelik azokat, biztonságos maradjon:a) a gépet úgy kell tervezni, illetve készülékekkel felszerelni, hogy a részek mozgástartománya a meghatározott határokon belül maradjon. Az említett készülékek működését, adott esetben figyelmeztető jelzés előzze meg;b) amennyiben több rögzített, illetve kötöttpályás gép működtethető ugyanazon a helyen, és ez az összeütközés kockázatával jár, akkor az ilyen gépeket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy azokra az említett veszély elkerülését lehetővé tevő rendszereket lehessen szerelni;c) a gép mechanikus elemeit úgy kell tervezni és kialakítani, hogy a teher ne csúszhasson, illetve eshessen le magától és váratlanul, még akkor sem, ha áramellátás részben vagy teljesen kimarad, vagy ha a kezelő leállítja a gép működtetését;d) a szokásos üzemeltetési feltételek mellett nem fordulhat elő a tehernek kizárólag a súrlódófékkel történő leengedése, kivéve olyan gépek esetében, amelyek működése ezt kívánja meg;e) a tehermegfogó szerkezeteket úgy kell tervezni és kialakítani, hogy a teher véletlen leesése ne történhessen meg.4.1.2.7. A terhek kezeléseA gép vezetőállását úgy kell elhelyezni, hogy a mozgó részek útvonalára a legmegfelelőbb rálátás biztosítva legyen, a személyekkel vagy olyan berendezésekkel és más gépekkel való összeütközés elkerülése érdekében, amelyek egyidejű mozgást végeznek, és veszélyt jelenthetnek.A vezetett terhet mozgató, rögzített gépeket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy a veszélynek kitett személyeket a teher vagy az ellensúlyok ne találhassák el.4.1.2.8. VillámvédelemAz üzemeltetés közben villámvédelmet igénylő gépeket olyan rendszerrel kell felszerelni, amely a jelentkező elektromos töltést földbe vezeti.4.2. A nem emberi erővel hajtott gépekre vonatkozó különleges követelmények4.2.1. Kezelőelemek4.2.1.1. VezetőállásA 3.2.1. pontban meghatározott követelményeket alkalmazni kell a nem mobil gépre is.4.2.1.2. ÜlésA 3.2.2. pont első és második bekezdésében, valamint a 3.2.3. pontban meghatározott követelményeket alkalmazni kell a nem mobil gépre is.4.2.1.3. KezelőelemekA gép vagy berendezései mozgását vezérlő kezelőelemnek vissza kell térnie semleges alapállásba, amint a kezelő azokat elengedi. Olyan részleges vagy teljes mozgásoknál, amelyeknél nem áll fenn a teherrel vagy a géppel az összeütközés veszélye, az említett kezelőelemek helyett alkalmazhatók olyanok, amelyek lehetővé teszik a mozgások automatikus leállását előre megállapított szinteken, anélkül hogy a mozgást vezérlő kezelőelemet működtetni kellene.4.2.1.4. Terhelés-ellenőrzésA legalább 1000 kg maximális teherbírású, illetve legalább 40000 Nm billenőnyomatékú gépeket olyan eszközökkel kell felszerelni, amelyek figyelmeztetik a vezetőt és megakadályozzák a teher veszélyes mozgását az alábbi esetekben:- a gép túlterhelése,- akár a maximális terhelés túllépése, akár- a terhelés túllépéséből adódó nyomaték miatt,- a túlterhelésből adódó, felboruláshoz vezető nyomatékok.4.2.2. Kötelekkel ellátott berendezésekA kötéltartókat, vontatókat, illetve vontatóállványokat ellensúlyokkal vagy más olyan eszközzel kell megtartani, amelyek lehetővé teszik a húzóerő állandó ellenőrzését.4.2.3. Személyeket érintő kockázatok. A vezetőállás és a beavatkozási pontok elérésére szolgáló eszközökA vezetett terhet mozgató gépet és az olyan gépet, amelynek tehertartója meghatározott pályán mozog, olyan eszközökkel kell felszerelni, amelyek megakadályozzák a személyek veszélyeztetését.4.2.4. A rendeltetésnek való megfelelésA gép forgalomba hozatalakor vagy első üzembe helyezésének alkalmával, a gyártó vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője, az üzemkész – akár kézzel, vagy gépi erővel működtetett – teheremelő eszközök és gépek meghatározott funkciójuk biztonságos ellátásának biztosítására megfelelő intézkedéseket hoz vagy gondoskodik azok meghozataláról. Az említett intézkedéseknél figyelembe kell venni a gép statikai és dinamikai jellemzőit.Ha a gépet nem lehet a gyártó vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének telephelyén összeszerelni, az üzemeltetés helyén kell megfelelő intézkedéseket hozni. Egyéb esetekben az intézkedéseket meg lehet tenni a gyártó telephelyén vagy a használat helyén is.4.3. Jelölések4.3.1. Láncok és kötelekMinden, nem egy egység részét képező emelőláncon, kötélen, illetve hevederen el kell helyezni egy olyan jelölést, vagy ha ez nem lehetséges, egy olyan táblát vagy eltávolíthatatlan lemezt, amelyen feltüntetik a gyártó vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője nevét és címét, továbbá a vonatkozó tanúsítvány azonosító számát.A tanúsítványnak tartalmaznia kell a harmonizált szabványok által előírt információkat, vagy ha ilyenek nincsenek, legalább az alábbi információkat:- a gyártó vagy a Közösség területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének neve,- a gyártó vagy adott esetben a meghatalmazott képviselő közösségbeli címe,- a lánc vagy kötél adati a következők szerint:- névleges méret,- felépítés,- az anyag, amelyből készült, és- az anyagon végzett bármilyen különleges metallurgiai kezelés,- ha vizsgálták, az alkalmazott szabvány,- a lánc vagy kötél használat közbeni maximális teherbírása. Meghatározott alkalmazásokhoz értéktartomány is megadható.4.3.2. Teheremelő eszközökMinden teheremelő eszközön fel kell tüntetni az alábbi adatokat:- a gyártó azonosítója,- az anyag azonosítója (például nemzetközi osztályozás), ha ez az információ szükséges a méret megfelelőségének vizsgálatához,- a maximális teherbírás,- a CE-jelölés.Ha a tartozék olyan elemeket is tartalmaz, mint a kábelek, kötelek, amelyeken a jelölés elhelyezése fizikailag nem lehetséges, az első bekezdésben említett adatokat egy táblán vagy más módon kell feltüntetni és a tartozékhoz szilárdan rögzíteni.Az adatoknak olvashatónak kell lenniük, és olyan helyen kell elhelyezni azokat, ahol nem tűnnek el megmunkálás, kopás stb. eredményeként, illetve nem csökkentik a tartozék szilárdságát.4.3.3. GépekAz 1.7.3. pontban meghatározott minimális információkon kívül minden gépen olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a névleges terhelésre vonatkozó adatokat:i. olyan gép esetében, amelynél csak egy érték lehetséges, magán a gépen, kódolatlan formában és jól láthatóan;ii. amennyiben a névleges teherbírás a gép szerkezeti összeállításától függ, minden vezetőállást el kell látni egy teherbírást jelölő táblával, amely lehetőleg diagram vagy táblázat formájában mutatja az egyes szerkezeti összeállításokra vonatkozó névleges teherbírást.A rakfelülettel rendelkező gépen, amelyre személyek is feljuthatnak és amelynek esetében a leesés kockázata fennáll, el kell helyezni egyértelmű és letörölhetetlen módon egy figyelmeztetést a személyek emelésének tilalmáról. Ennek a figyelmeztetésnek minden olyan ponton láthatónak kell lennie, ahol a feljutás lehetséges.4.4. Használati útmutató4.4.1. Teheremelő eszközökMinden egyes teheremelő eszközhöz vagy azok egységes kereskedelmi tételéhez mellékelni kell egy használati útmutatót, amely legalább az alábbi adatokat tartalmazza:- szokásos üzemi körülmények,- a használatra, összeszerelésre és karbantartásra vonatkozó utasítások,- a használati határok (különösen olyan tartozékok esetében, amelyek nem felelnek meg a 4.1.2.6.e. pontnak).4.4.2. GépekAz 1.7.4. pontban foglaltakon kívül a használati útmutatónak tartalmaznia kell az alábbi információkat is:a) a gép műszaki jellemzői, különösen:- adott esetben a 4.3.3.ii. pontjában leírt teherbírás jelölő táblázat egy példánya,- az alátámasztásoknál vagy rögzítési pontoknál fellépő reakciók és a vontatók jellemzői,- adott esetben az ellensúly meghatározását és telepítési eszközeit;b) a karbantartási napló tartalma, ha azt nem mellékelik a géphez;c) használati tanácsok, különösen arra az esetre, ha a kezelő nem látja közvetlenül a terhet;d) az első üzembe helyezés előtti vizsgálatok elvégzésére vonatkozó szükséges utasítások, ha a gépet nem a gyártó telephelyén szerelik készre.5. A KIZÁRÓLAG FÖLD ALATTI MUNKÁRA TERVEZETT GÉPEKRE VONATKOZÓ ALAPVETŐ BIZTONSÁGI ÉS EGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEKAz 1., 2., 3. és 4. pontban előírt alapvető biztonsági és egészségügyi követelményeken túlmenően, a kizárólag föld alatti munkára tervezett gépeket úgy kell tervezni és megépíteni, hogy megfeleljenek az alábbi követelményeknek.5.1. Nem megfelelő stabilitásból adódó kockázatokAz önjáró alátámasztó biztosítóberendezést úgy kell tervezni és kialakítani, hogy mozgás közben egy adott irány tartható legyen, és a terhelés felvétele előtt és közben, valamint a terhelés megszűnésekor ne dőlhessen el. Egyedi hidraulikus támok fejlapjára szolgáló rögzítésekkel kell felszerelni.5.2. MozgásAz önjáró alátámasztó biztosítóberendezéseknek lehetővé kell tenni az érintett személyek akadálytalan mozgását.5.3. VilágításAz 1.1.4. pont harmadik bekezdésében meghatározott követelményeket nem kell alkalmazni.5.4. KezelőelemekA sínvezetésű gépek gyorsítására és fékezésére szolgáló kezelőelemeknek kézi vezérlésűeknek kell lenniük. Az éberségi biztonsági kapcsoló lehet lábbal működtetett.Az önjáró alátámasztó biztosítóberendezések kezelőelemeit úgy kell kialakítani és elrendezni, hogy a léptetési műveletek során a kezelők egy rögzített fedél által védve legyenek. A kezelőelemeket biztosítani kell véletlen kioldással szemben.5.5. MegállításA föld alatti munkára tervezett sínvezetésű önjáró gépeket a gép mozgását vezérlő áramkörre ható éberségi kapcsolóval kell felszerelni.5.6. TűzA 3.5.2. pont második francia bekezdése kötelező a fokozottan tűzveszélyes alkatrészeket tartalmazó gépek tekintetében.A mélyművelésű bányászatban használt gépek fékrendszerét úgy kell tervezni és kialakítani, hogy ne idézzen elő szikrát, illetve ne okozzon tüzet.A mélyművelésű bányászatban használt, hőerőgéppel működtetett gépeket kizárólag olyan belsőégésű motorral szabad felszerelni, amely kis porlasztási nyomású üzemanyaggal működik, és amelynél az elektromos szikraképződés ki van zárva.5.7. Por-, gáz- stb. kibocsátásA belső égésű motorok esetében nem alkalmazható felső füstgázkivezetés."--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 89/392/EGK irányelv IV. melléklete a 12–15. pontokkal egészül ki:"12. A mélyművelésű bányászatban használt gépek alábbi típusai:- sínvezetésű gépek: mozdonyok és fékezőkocsik,- hidraulikus alátámasztó biztosítóberendezések,- mélyművelésű bányászatban használt gépekbe szerelendő belsőégésű motorok.13. Háztartási hulladékgyűjtő teherjárművek kézi töltésű és présmechanizmussal rendelkező funkcióval.14. A 3.4.7. pont szerinti védőburkolatok és erőátviteli tengelye.15. Gépjármű-karbantartásra szolgáló emelőpadok."--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1976. december 21.) a taxiba szerelt viteldíjjelzőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977L0095

Hivatalos Lap L 026 , 31/01/1977 o. 0059 - 0066 finn különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0003  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 6 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0003  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0007  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 7 o. 0007

		A Tanács irányelve(1976. december 21.)a taxiba szerelt viteldíjjelzőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(77/95/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg a taxiba szerelt viteldíjjelzők felépítését és ellenőrzési módszereit, amelyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e műszerek kereskedelmét; mivel ezért szükséges e rendelkezéseknek a közelítése;mivel a csatlakozási okmánnyal [3] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv [4] meghatározta az EGK-típusjóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni a műszaki követelményeket, amelyeket a taxiba szerelt viteldíjjelzők gyártásának és működésének ki kell elégítenie annak érdekében, hogy szabadon importálhatók, forgalmazhatók és használhatók legyenek, miután lefolytatták rajtuk a megkívánt vizsgálatokat, és ellátták őket a szükséges jelekkel és jelzésekkel,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet a "viteldíjjelzőknek" nevezett idő-távolság mérő készülékekre kell alkalmazni.Az ilyen mérőkészülékek meghatározása a melléklet 1.1. pontjában található.2. cikkAz EGK-jelekkel és -jelzésekkel ellátható viteldíjjelzőknek a leírása a mellékletben található.Ezek a mérőkészülékek EGK-típusjóváhagyás és EGK-elsőhitelesítés tárgyát képezik az 71/316/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.2. pontjában és az ezen irányelv mellékletében megállapított feltételek mellett.3. cikkEgyetlen tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja olyan taxiba szerelt viteldíjjelzőknek a forgalomba hozatalát, amelyek a 71/316/EGK irányelv II. mellékletének 3.1.1.2. pontjában előírt EGK-típusjóváhagyási jellel és EGK-elsőhitelesítési jellel ellátottak.A tagállamok illetékes hatóságainak a hatáskörébe tartozik, hogy az EGK-elsőhitelesítést kiegészítő műveletek elvégzését az ezen irányelv mellékletének 7.3. pontjában előírtak szerint biztosítsák az ilyen műszerek üzembe állítását megelőzően, ha ezeket a műveleteket a nemzeti rendeletek szabályozzák, és korábban azokat még nem végezték el.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el vagy elfogadni szándékoznak.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1976. december 21-én.a Tanács részérőlaz elnökA.P.L.M.M. van der Stee[1] HL C 7., 1976.1.12., 38. o.[2] HL C 35., 1976.2.16., 12. o.[3] HL L 73., 1972.3.27., 14. o.[4] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. TERMINOLÓGIA1.1. A "viteldíjjelzőnek" nevezett idő-távolság mérőA továbbiakban "viteldíjjelzőnek" nevezett idő-távolság mérő olyan készülék, amely annak a járműnek a jellemzőivel összhangban, amelybe beszerelték, valamint azzal a tarifával összhangban, amelyre beállították, menet közben a megtett távolság, és egy bizonyos sebesség alatt pedig azon időtartam alapján, amelyre a járművet igénybe vették, automatikusan kiszámítja, és folyamatosan kijelzi a taxinak nevezett nyilvános járművek utasai által fizetendő összeget, amely nem tartalmazhat olyan további költséget, amelyet a tagállamokban hatályban lévő helyi rendelkezések rendelnek el.Ez a melléklet a 71/316/EGK irányelv 17. cikkének a rendelkezéseivel összhangban kiigazításra fog kerülni, hogy magában foglalja a méréshez elektronikus eszközt tartalmazó viteldíjjelzőket is. Addig az elektronikus viteldíjjelzők nem kaphatnak EGK-típusjóváhagyást.1.2. Különleges kifejezésekA viteldíjjelzőn megjelenő kijelzés függ – tekintet nélkül a tarifa-pozícióra – a műszer "k" állandójától, és azon járműre jellemző "w" állandótól, amiben a műszert felszerelték. Ez a "w" állandó a jármű kerekei dinamikus "u" kerületének, valamint a kerék fordulatszáma és a járművön a viteldíjjelző csatlakoztatására biztosított alkatrész fordulatszáma közötti áttételi aránynak a függvénye.1.2.1. A viteldíjjelző "k" állandójaA viteldíjjelző "k" állandója egy olyan jellemző mennyiség, amely azoknak a jeleknek a típusát és számát mutatja meg, amelyek alapján a készülék helyesen adja meg a megtett távolságnak megfelelő jelzést.A "k" állandó kifejezése:a) kijelzett kilométerenkénti fordulatok (ford/km); vagyb) kijelzett kilométerenkénti impulzusok (imp/km);attól függően, hogy a jármű által megtett távolságra vonatkozó információ a viteldíjjelzőbe a főtengely (meghajtó tengely a műszerbe való belépés pontján) fordulatainak száma formájában, vagy pedig villamos jelek formájában van-e betáplálva.1.2.2. A járműre jellemző "w" állandóA járműre jellemző "w" állandó a viteldíjjelző meghajtására szolgáló, a járművön erre a célra biztosított helyen, a megtett távolságnak megfelelően továbbított jelek típusát és számát magában foglaló adatok mennyisége.A "w" állandó kifejezése:a) megtett kilométerenkénti fordulatszám (fordulat/km); vagyb) megtett kilométerenkénti impulzusok (impulzus/km);attól függően, hogy a jármű által megtett távolságra vonatkozó információ a viteldíjjelzőt meghajtó alkatrész által megtett fordulatok számának formájában vagy villamos jelek formájában áll rendelkezésre.Ezt az állandót néhány tényező megváltoztatja, különösen a gumiabroncsok kopása és az abroncsnyomás, a jármű által szállított teher és azok a feltételek, amelyek között az utazás történik. Az állandót a járműhöz szabványos vizsgálati feltételek mellett kell meghatározni (1.2.7. pont).1.2.3. A kerekek "u" dinamikus kerületeA viteldíjjelzőt közvetlenül vagy közvetve meghajtó járműkerék "u" dinamikus kerülete az a távolság, amelyet a jármű e kerék egy teljes fordulata alatt megtesz. Ha két kerék együttesen hajtja meg a viteldíjjelzőt, akkor a dinamikus kerület mindkét kerék dinamikus kerületének átlaga, milliméterben kifejezve.A "u" dinamikus kerület összefügg a járműre jellemző "w" állandóval (1.2.2. pont), és következésképpen ezt a kerületet, amennyiben szükséges az azonosítása, szintén meg kell határozni az 1.2.7. pontban leírt feltételeknek megfelelően.1.2.4. Illesztő egységAz illesztő egység rendeltetése, hogy a jármű "w" állandóját a viteldíjjelző "k" állandójához illessze.1.2.5. A legnagyobb megengedett hibatartományAz 5. részben említett legnagyobb megengedett hibatartomány kizárólag magától a műszertől függ (műszerhibák). A hibák meghatározásához alkalmazott helyes értékeket (5. szakasz) a viteldíjjelző "k" állandójából és azokból a tarifákból lehet kiszámítani, amelyekre a viteldíjjelzőt beállították.A legnagyobb megengedett hibatartomány meghatározza a legnagyobb eltérést a legmagasabb és a legalacsonyabb kijelzés között.1.2.6. HatársebességA határsebesség az a sebesség, amelynél a viteldíjjelző jelzőkészülékének a meghajtója az időről a megtett távolságra, illetve a megtett távolságról az időre átkapcsol.A határsebesség az "idő" tarifát a "távolság" tarifával elosztva kapható meg.1.2.7. A jármű szabványos vizsgálati feltételei (jellemző állandója meghatározásához)A "jármű szabványos vizsgálati feltételei" akkor kaphatók meg, amikor:a) a viteldíjjelzőt meghajtó kerékre vagy kerekekre felszerelt gumiabroncsok típusa olyan, amely ugyanolyan "u" dinamikus kerülettel rendelkezik, mint azok a kerekek, amelyeket a jellemző "w" állandó meghatározásához alkalmaztak.Az abroncsoknak jó állapotban és az előírt nyomásra felfújva kell lenniük;b) a jármű által szállított teher körülbelül 150 kg. (Ez megállapodás szerint megfelel két felnőtt személy súlyának, beleértve a vezetőt is.);c) a jármű saját meghajtása révén mozog, sík és vízszintes felületen, egyenes vonalban, 40 ± 5 km/h sebességgel.Ha a vizsgálatot eltérő feltételek mellett végezték, pl. eltérő súlyoknál, eltérő sebességen vagy gyalogmenet sebességen, vizsgálópadot használva stb., az eredményeket olyan átszámítási tényezővel kell korrigálni, ami olyan értékekre való átváltáshoz szükséges, amelyek a fent meghatározott "szabványos vizsgálat feltételek" mellett jöttek volna létre.2. MÉRTÉKEGYSÉGEKA viteldíjjelző által szolgáltatott vagy megjelenített kijelzés számára a következő mértékegységek engedélyezettek:- a méter vagy kilométer a távolsághoz. Mindazonáltal az átmeneti időszak lejártáig, amely alatt a legutóbb a 76/770/EGK irányelvvel [1] módosított, a mértékegységekről szóló 1971. október 18-i, 71/354/EGK tanácsi irányelv [2] mellékletének C. és D. fejezetében feltüntetett angolszász mértékegységek használata engedélyezett a Közösségen belül, a távolságok kifejezhetők yardban vagy mérföldben Nagy-Britanniában vagy Írországban, ha ezek az országok így kívánják,- a másodperc, perc és óra az időhöz.A viteldíjat annak az országnak a törvényes pénzegységében kell kifejezni, ahol a járművet nyilvántartásba vették.3. MŰSZAKI JELLEMZŐK3.1. Mérőeszköz és számítóeszköz3.1.1. A viteldíjjelzőt olyan módon kell kialakítani, hogy a viteldíjat kizárólag a következők alapján számítsa és jelezze ki:a) a megtett távolság (távolságmérésre alapozott meghajtás), amikor a jármű a határsebességnél nagyobb sebességgel halad;b) az idő (időmérésre alapozott meghajtás), amikor a jármű a határsebességnél kisebb sebességgel halad vagy már megállt.3.1.2. A távolságmérésre alapozott meghajtást a kerekeknek kell létrehozniuk, de a gépjármű hátramenetének nem szabad a kijelzett viteldíj vagy távolság csökkentését eredményeznie.Az időmérésre alapozott meghajtást egy időmérő óraműnek kell létrehoznia, amit csak a viteldíjjelző vezérlő egységének a működtetésével lehet elindítani.Ha a mechanikus időmérő szerkezet kézi felhúzású, akkor legalább nyolc órán keresztül működőképesnek kell lennie ismételt felhúzás nélkül, vagy két órán keresztül, ha egy felhúzó rendszer kapcsolódik minden egyes kézi művelethez, ami megelőzi a viteldíjjelző elindítását.Ha a mechanikus időmérő óramű villamos felhúzású, a folyamatnak automatikusnak kell lennie.A villamos időmérőnek mindig működésre késznek kell lennie.3.1.3. A távolságmérésre alapozott meghajtás esetében a kijelzés első változásának mindegyik tarifánál egy olyan kezdeti távolság megtétele után kell megtörténnie, amelyet az egyes tagállamok tarifára vonatkozó jogszabályai határoznak meg. A soron következő változásoknak a kijelzőn egyenlő távolságú szakaszoknak kell megfelelniük.Az időmérésre alapozott meghajtás esetében a kijelzés első változásának mindegyik tarifánál egy olyan kezdeti időtartam eltelte után kell megtörténni, amelyet az egyes tagállamok tarifára vonatkozó jogszabályai határoznak meg. A soron következő átváltásoknak a kijelzőn egyenlő időszakoknak kell megfelelniük.A meghajtás alapjának változtatása nélkül a kezdeti távolság és a következő távközök közötti aránynak bármelyik tarifa alkalmazása esetén meg kell egyeznie a kezdeti időtartam és a következő időtartamok közötti aránnyal.3.1.4. Az illesztő készüléknek olyan szerkezetűnek kell lennie, hogy a ház nyitásával a viteldíjjelző egyéb alkatrészeihez ne lehessen hozzáférni.3.1.5. A viteldíjjelzőnek olyan kialakításúnak kell lennie, hogy a számító szerkezet bármilyen, az egyes tagállamokban a tarifára vonatkozó jogszabályok által előírt tarifaváltoztatásokhoz szükséges módosítását könnyen végre lehessen hajtani.Amikor a műszert az éppen hatályban lévőnél szélesebb tarifatartományok kezelésére teszik alkalmassá, a viteldíjjelzőknek minden különleges helyzetben az egyes tagállamokban a tarifára vonatkozó jogszabályok által engedélyezett tarifák egyikén alapuló viteldíjat kell kiszámítania és kijeleznie.3.2. Vezérlő szerkezet3.2.1. A viteldíjjelző szerkezetének nem szabad mozgásba hozhatónak lennie, ameddig azt a következő megengedett helyzetek egyikébe állított vezérlő szerkezet nem aktiválta:3.2.2. "SZABAD" helyzetA "SZABAD" helyzetben:a) nem lehetséges a fizetendő viteldíj kijelzése, vagy ennek a kijelzésnek nullának kell lennie. Ez a jelzés azonban egyenlő lehet az alapdíjjal azokban a tagállamokban, ahol az ilyen jelzés az ezen irányelv elfogadásakor használatban van;b) sem a távolságmérésre alapozott meghajtásnak, sem az időmérésre alapozott meghajtásnak nem szabad működtetnie a fizetendő viteldíjat jelző készüléket;c) az esetleges pótlékokat kijelző berendezésnek (3.3.7. pont) üresnek kell lennie vagy nullát kell mutatnia.3.2.3. Egyéb helyzetekA vezérlő szerkezetnek a "Szabad" állásból kiindulva a viteldíjjelzőt egymás után a következő üzemi állásokba állíthatónak kell lennie:a) különböző üzemi állásokba bármelyik meglévő tarifánál növekvő nagyságrendben, vagy bármilyen más olyan sorrendben, amelyet a tagállamok tarifára vonatkozó jogszabályai megengednek; ezekben az állásokban az időmérésre alapozott meghajtásnak, a távolságmérésre alapozott meghajtásnak és a pótlék kijelzésnek – amennyiben van – bekapcsolva kell lennie;b) a bármilyen pótlék nélkül a fizetendő végösszeget jelző "Fizet" helyzetbe. Ebben a helyzetben az időmérésre alapozott meghajtásnak kikapcsolva kell lennie, és a távolságmérésre alapozott meghajtásnak az egyes tagállamok vonatkozó jogszabályai által engedélyezett tarifánál bekapcsolva kell lennie.3.2.4. A vezérlő szerkezet működéseA vezérlő szerkezet működésére a következő korlátozások vonatkoznak:a) bármilyen tarifa mellett, bármilyen üzemi állásból kiindulva, nem szabad lehetővé tennie a viteldíjjelző "Szabad" állásba történő visszaállítását anélkül, hogy a "Fizet" helyzeten áthaladna. Az egyik tarifáról a másik tarifára történő áttérésnek azonban lehetségesnek kell lennie;b) a "Fizet" helyzetből kiindulva nem szabad lehetővé tennie a viteldíjjelző bármilyen tarifa melletti üzemi állásába történő visszaállítását anélkül, hogy a "Szabad" álláson áthaladna;c) a viteldíjjelzőnek olyan kialakításúnak kell lennie, hogy az egyik tarifáról a másikra történő átváltás a "Szabad" álláson keresztül csak akkor legyen lehetséges, ha a vezérlő készüléknek erre az állására meghatározott feltételek (3.2.2. pont) az ezen az álláson történő átmenet során maradéktalanul teljesülnek;d) nem megengedett a vezérlő készülék olyan működtetése, hogy a viteldíjjelző a fentiekben előírttól eltérő más állásokon álljon.3.2.5. Különleges rendelkezésekA fentiekben felsorolt követelményektől függetlenül, a különböző tarifáknak az egyes tagállamok tarifára vonatkozó jogszabályainak megfelelő, a megtett távolságtól vagy a jármű igénybevételének időtartamától függő váltása automatikusan is előidézhető.3.3. Jelző szerkezet3.3.1. A viteldíjjelző számlapját úgy kell kialakítani, hogy az utast érintő kijelzések akár nappal, akár éjszaka könnyen olvashatók legyenek.3.3.2. A fizetendő viteldíjnak, az esetleges pótlékok kivételével, legalább 10 mm-es magasságú, egy sorban lévő számokból álló kijelzés egyszerű leolvasásával nyilvánvalóvá kell válnia.Ha a készülék indítása a vezérlő szerkezet működtetésével a "Szabad" állásból történt, akkor a jelző készüléken az alapdíjnak megfelelő rögzített összeget kell feltüntetni.Ezt követően a viteldíj kijelzésének megszakításokkal kell változnia, állandó pénzértékű fokozatos növekményekkel.3.3.3. A viteldíjjelzőn egy olyan kijelzőnek kell lennie, amely a nemzeti követelményekkel összhangban a számtárcsán folyamatosan jelzi a bekapcsolt üzemi helyzetet.3.3.4. A viteldíjjelzőt úgy kell kialakítani, hogy egy, a jármű külső részén elhelyezett, a viteldíjjelzőhöz kapcsolt második vezérlő készülék jelezze az üzemi helyzetet vagy a használatban lévő tarifát.Ennek a második vezérlő készüléknek nem szabad megzavarnia a viteldíjjelző helyes működését, illetőleg nem szabad lehetővé tennie a hozzáférést a viteldíjjelző szerkezetéhez vagy meghajtásához.3.3.5. Ha a kötelező kijelzések nem világító számok vagy betűk formájában jelennek meg, akkor a viteldíjjelzőben egy olyan szerkezetet kell beépíteni, amely nem vakít, de megvilágítja a kijelzéseket, egyben elég erős ahhoz, hogy biztosítsa a könnyű leolvasást.Lehetővé kell tenni e szerkezet fényforráscseréjét a lezárt részek megbontása nélkül.3.3.6. Lehetővé kell tenni, hogy a viteldíjjelzőt el lehessen látni a nemzeti jogszabályok által engedélyezett olyan összegző számlálókkal, például olyan regisztráló készülékekkel, amelyek a következőket jelzik:a) a jármű által megtett teljes távolság;b) az utassal megtett teljes távolság;c) az "igénybevételek" teljes száma;d) a regisztrált növekményes viteldíjegységek száma.Ezeknek a regisztráló készülékeknek megfelelően teljesíteniük kell azt a funkciót, amelyre szolgálnak. Az információt legalább 4 mm-es látható magasságú, egy sorban lévő számok formájában kell jelezniük.3.3.7. Biztosítani kell, hogy a viteldíjjelző ellátható legyen a nemzeti jogszabályokkal összhangban lévő pótlékkijelzéssel, ami független a viteldíjkijelzőtől, és ami automatikusan nullára áll vissza a "SZABAD" pozícióban.Ezeket a pótlékokat egy sorban elhelyezkedő, legalább 8 mm látható magasságú, a viteldíjat jelző számjegyek magasságát nem meghaladó számjegyekkel kell kijelezni.3.4. Választható kiegészítő eszközökA viteldíjjelző ezeken felül olyan kiegészítő eszközökkel szerelhető fel, mint:a) a jármű tulajdonosa érdekében álló regisztráló készülékek;b) a fizetendő viteldíjat jelző kártyás vagy szalagos nyomtató készülék.Az ilyen készülékek jelenléte és működése nem befolyásolhatja magának a viteldíjjelzőnek a helyes működését.3.5. Szerkezet3.5.1. A viteldíjjelzőnek erős és stabil szerkezetűnek kell lennie.A fő alkatrészeinek megfelelő szilárdságot és stabilitást garantáló anyagokból kell készülniük.3.5.2. A viteldíjjelző-háznak és bármilyen, a mérőeszköz házába be nem épített illesztő szerkezet házának, valamint a mozgásátviteli tagoknak olyan kialakításúnak kell lenniük, hogy a viteldíjjelző lényeges alkatrészei ne legyenek kívülről elérhetők, továbbá, hogy a ház ezeket az alkatrészeket védje a portól és a nedvességtől.A beállító alkatrészekhez való hozzáférésre a garanciális ólomzárak megsértése nélkül nem lehet mód (6. rész).4. JELÖLÉSEK4.1 Általános jelzések és azonosításokMinden viteldíjjelző számlapján vagy egy ólomzárral lezárt lapján rajta kell lenniük a szokványos szerelési viszonyok mellett könnyen látható és olvasható következő jelöléseknek:a) a gyártó neve és címe vagy jele;b) a műszer típusjelzése, gyártási száma és éve;c) az EGK-típusjóváhagyási jel;d) a "k" állandó (0,2 %-nál nem kisebb relatív pontossághoz megadva).Minden egyes viteldíjjelzőn helyet kell biztosítani a következők számára:a) adott esetben további információ, amely a műszerre vagy a járműre vonatkozik a nemzeti jogszabályok követelményeivel összhangban;b) a részleges EGK-elsőhitelesítési jelen kívül a nemzeti jogszabályokban előírt egyéb jelek.4.2. Különleges jelölések4.2.1. A jelzett értékek jelentését világosan, olvashatóan és egyértelműen kell megjeleníteni az összes kijelző ablakainak közelében.4.2.2. A pénzegység nevét vagy jelzését az utazás viteldíjának és pótlékának feltüntetése mellett kell megjeleníteni.5. A MEGENGEDETT HIBATARTOMÁNYA felszerelésre készen álló és tartozékaival ellátott viteldíjjelző próbapadi ellenőrzéséhez a mért mennyiségek konvencionális helyes értéke az az érték, amely a mérőn megjelenített "k" értékből és abból a tarifából (tarifákból) adódik, amely(ek)re a mérőt beállították.E mennyiségek helyes értékének a legnagyobb és legkisebb megengedett kijelzések között kell lennie.5.1. Távolságmérésre alapozott meghajtásnál egy adott megtett távolság legnagyobb megengedett hibatartománya nem haladhatja meg:a) kezdeti távolság esetén (3.1.3. pont) a helyes érték 2 %-át, azonban 1000 m-nél kisebb kezdeti távolságok esetén a 20 m-es tartomány elfogadható;b) az ezután következő távolságok esetén a helyes érték 2 %-át.5.2. Időmérésre alapozott meghajtásnál egy adott idő legnagyobb megengedett hibatartománya nem haladhatja meg:a) kezdeti időtartam esetén (3.1.3. pont): a helyes érték 3 %-át; azonban 10 percnél rövidebb kezdeti időtartamok esetén a 18 másodperces tartomány elfogadható;b) az ezután következő időtartamok esetén a helyes érték 3 %-át.5.3. A nemzeti jogszabályoknak elő kell írniuk, hogy a teljes mérőrendszernek (viteldíjjelző + jármű) beszabályozhatónak kell-e lennie olyan módon, hogy a megengedett hibatartomány határértékei szimmetrikusak vagy aszimmetrikusak legyenek a zérus hibához képest; távolságmérésre alapozott meghajtásnál ez az a hiba, amely a jármű által megtett tényleges távolságra vonatkozik.6. LEZÁRÁS6.1 A viteldíjjelző következő alkatrészeit úgy kell szerkeszteni, hogy az alábbiakat ólomzárral lehessen lezárni:a) a viteldíjjelző belső mechanizmusát magában foglaló ház;b) az illesztőkészülék háza;c) azoknak a mechanikai vagy villamos készülékeknek a védőfedelei, amelyek a viteldíjjelzőn lévő bemeneti pontot kötik össze a járművön lévő azon megfelelő alkatrésszel, amely a jármű és a készülék összekötésére szolgál, beleértve az illesztőkészülék leszerelhető alkatrészeit is;d) ha az időmérő mechanizmusok villamos felhúzásúak és a viteldíjjelző vezérlő készüléke villamos meghajtású, akkor a villamos kábelcsatlakozások;e) a kötelező jelzések vagy a hitelesítési jelek számára szolgáló bármilyen lemez;f) a 3.3.4. pontban meghatározott készülék villamos vezetékének csatlakozásai, amennyiben fel van szerelve.6.2. Valamennyi ólomzárat úgy kell rögzíteni, hogy megakadályozzon a védett alkatrészekhez és csatlakoztatásokhoz történő bármilyen hozzáférést az ólomzár megsértése nélkül.6.3. Az EGK-típusjóváhagyási igazolás előírja, hogy hol kell elhelyezni az ólomzárakat, és ha szükséges, azt, hogy milyen jellegűek és formájúak legyenek a lezáró eszközök.7. EGK-ELSŐHITELESÍTÉS7.1. Ha teljes EGK-hitelesítés szükséges, a viteldíjjelző első hitelesítését több lépésben végzik el.7.2. Első lépés: a viteldíjjelző megkapja a részleges EGK-elsőhitelesítési jelet, amikor:a) típusa megkapta az EGK-típusjóváhagyást;b) megfelel a jóváhagyott típusnak és a 4.1. pontban leírt jelzéseket viseli;c) hibatartománya eleget tesz az 5.1. és 5.2. pont követelményeinek.7.3. Következő lépések: ezek azon ország hatóságainak a hatáskörébe tartoznak, ahol a viteldíjjelzőt használni fogják.Az alábbiakat tartalmazzák:- a járműre történő felszerelést megelőzően:a) a műszer 5.3. pontnak megfelelő beszabályozásának az ellenőrzése;b) a nemzeti jogszabályoknak megfelelő tarifa beszabályozásának az ellenőrzése.- a járműre történő felszerelést követően:az így kialakított mérőrendszer ellenőrzése.[1] HL L 262., 1976.9.27., 204. o.[2] HL L 243., 1971.10.29., 29. o.--------------------------------------------------