title: A Tanács 98/93/EK irányelve (1998. december 14.) az EGK tagállamainak minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló 68/414/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0093

Hivatalos Lap L 358 , 31/12/1998 o. 0100 - 0104

		A Tanács 98/93/EK irányelve(1998. december 14.)az EGK tagállamainak minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló 68/414/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 103a. cikk (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],(1) mivel a Tanács elfogadta az Európai Gazdasági Közösség tagállamainak minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről [4] szóló, 1968. december 20-i 68/414/EGK irányelvet;(2) mivel az importált kőolaj továbbra is fontos szerepet játszik a Közösség energiaellátásában; mivel az ilyen termékek készletének csökkenésével vagy árának a nemzetközi piacokon való emelkedésével járó akárcsak ideiglenes nehézség is komoly zavarokat okozhat a Közösség gazdasági tevékenységében; mivel a Közösségnek olyan helyzetben kell lennie, hogy ilyen esetben semlegesíteni vagy legalábbis csökkenteni tudja a káros hatásokat; mivel szükség van a 68/414/EGK irányelv korszerűsítésére ahhoz, hogy hozzáigazítsák a Közösség belső piacának tényleges helyzetéhez és az olajpiacok alakulásához;(3) mivel a 73/238/EGK irányelvben [5] a Tanács elfogadta azokat a megfelelő intézkedéseket – beleértve az olajkészletek igénybevételét –, amelyeket a Közösség kőolaj- és kőolajtermék-ellátásában felmerülő nehézségek esetén kell megtenni; mivel a tagállamok hasonló kötelezettséget vállaltak a "Nemzetközi energiaprogramról" szóló megállapodásban;(4) mivel fontos az olajellátás biztonságának növelése;(5) mivel az olajkészletekre vonatkozó szervezési szabályok nem sérthetik a belső piac zavartalan működését;(6) mivel ennek az irányelvnek a rendelkezései semmiképpen sem érintik a Szerződés alkalmazását, és különösen a belső piacra és a versenyre vonatkozó rendelkezéseit;(7) mivel a szubszidiaritás elvének és a Szerződés 3b. cikkében meghatározott arányosság elvének megfelelően a Közösségben az olajellátás biztonsága magas szintjének fenntartására irányuló, a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló megbízható és átlátható mechanizmusokon keresztül érvényesülő célkitűzés, amely ugyanakkor tiszteletben tartja a belső piac és a verseny szabályait, közösségi szinten jobban megvalósítható; mivel ez az irányelv nem haladja meg azt, amely e cél megvalósításához szükséges;(8) mivel készleteknek kell a tagállamok rendelkezésére állni az olajellátásban felmerülő nehézségek elhárításához; mivel a tagállamoknak hatáskörrel kell rendelkezniük és képesnek kell lenniük a készletek felhasználásának oly módon történő ellenőrzésére, hogy gyorsan tudják a készleteket azon területek rendelkezésére bocsátani, amelyeknek arra a legnagyobb szükségük van;(9) mivel a készletek fenntartására irányuló szervezési szabályoknak biztosítaniuk kell a készletek rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét a fogyasztók számára;(10) mivel célszerű, hogy a készletek fenntartására irányuló szervezési szabályok áttekinthetőek legyenek, biztosítva a készletezési kötelezettség terheinek igazságos és nem diszkriminatív megosztását; mivel ebből kiindulva a tagállamok hozzáférhetővé tehetik az érdekelt felek számára az olajkészletezés költségeire vonatkozó információkat;(11) mivel a készletek fenntartásának megszervezése érdekében a tagállamok igénybe vehetnek egy olyan rendszert, amely azon alapul, hogy készletezési kötelezettségük egészét vagy egy részét átadják egy készletező szervnek vagy testületnek; mivel az esetlegesen fennmaradó részt a finomítóknak és a többi piaci szereplőnek kell készleteznie; mivel a hatékony és megbízható készletezési mechanizmus működtetéséhez elengedhetetlenül fontos a kormány és az ipar közötti partneri viszony;(12) mivel a hazai termelés már önmagában is hozzájárul az ellátás biztonságához; mivel a hazai olajtermeléssel rendelkező tagállamok számára az olajpiac alakulása igazolhatja az eltérést az olajkészletezési kötelezettségtől; mivel a szubszidiaritás elvének megfelelően a tagállamok mentesíthetnek vállalkozásokat a készletezési kötelezettség alól, legfeljebb addig a termékmennyiségig, amelyet ezek a vállalkozások hazailag kitermelt kőolajból állítanak elő;(13) mivel célszerű olyan megoldásokat elfogadni, amelyeket a Közösség és a tagállamok nemzetközi kötelezettségeikben és megállapodásaikban már alkalmaznak; mivel az olajfogyasztás szerkezeti változásaival összefüggésben a nemzetközi repülőgépüzemanyag-tartályok ennek a fogyasztásnak fontos összetevőivé váltak;(14) mivel szükség van a Közösség olajkészletekre vonatkozó statisztikai rendszerének kiigazítására és egyszerűsítésére;(15) mivel az olajkészleteket elvben a Közösségen belül bárhol lehet tartani, és ezért célszerű lehetővé tenni készletek létesítését a nemzeti határokon kívül; mivel szükséges, hogy a készletek nemzeti határokon kívül tartásáról az érintett tagállam hozzon döntést a szükségleteinek és az ellátás biztonsága figyelembevételének megfelelően; mivel más vállalkozás vagy szervezet/testület rendelkezésére tartott készletek esetében részletesebb szabályokra van szükség annak érdekében, hogy olajellátási nehézségek esetén biztosítani lehessen a készletek rendelkezésre állását és az azokhoz való hozzáférést;(16) mivel a belső piac zavartalan működésének biztosítása érdekében kívánatos a tagállamok között a minimális készletezésre vonatkozó megállapodások alkalmazásának előmozdítása annak érdekében, hogy elősegítsék a más tagállamokbeli tároló létesítmények használatát; mivel az érintett tagállamoknak kell dönteniük az ilyen megállapodások megkötéséről;(17) mivel célszerű megerősíteni a készletek közigazgatási felügyeletét és hatékony mechanizmusokat bevezetni a készletek ellenőrzésére és hitelesítésére; mivel az ilyen ellenőrzés kötelezővé tételéhez szankciórendszer is szükséges;(18) mivel a 72/425/EGK irányelv 65 napról 90 napra emelte a 68/414/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében szereplő referenciaidőszakot, és megállapította e növelés végrehajtásának feltételeit; mivel a 72/425/EGK irányelvet ez az irányelv túlhaladottá teszi; mivel ezért a 72/425/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni;(19) mivel célszerű a Tanácsot rendszeresen tájékoztatni a Közösség biztonsági készleteinek helyzetéről,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 68/414/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"1. cikk(1) A tagállamok meghozzák a megfelelő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket annak érdekében, hogy a Közösség területén folyamatosan és a 7. cikk rendelkezéseire is tekintettel a 4. cikkben említett előző naptári év legalább 90 napi átlagos napi belföldi fogyasztásának megfelelő szintű kőolajtermék-készletet tartsanak fenn a 2. cikkben felsorolt valamennyi kőolajtermék-kategóriában.(2) A belföldi fogyasztásnak az érintett tagállam által belföldön termelt kőolajszármazékokból ellátott része az említett fogyasztás legfeljebb 25 %-áig levonható. E levonás eredményének belső megosztásáról az érintett tagállam dönt.";2. A 2. cikket el kell hagyni;3. A meglévő 3. cikk számozása 2. cikkre változik, és a következő albekezdéssel egészül ki:"A belföldi fogyasztás kiszámítása során a tengerjáró hajók tartályainak készleteit nem kell beszámítani.";4. a következő cikkel egészül ki:"3. cikk(1) Az olajkészletek beszerzésében felmerülő nehézségek esetén az 1. cikknek megfelelően fenntartott készleteket teljes mértékben a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ilyen körülmények között legyen jogkörük a készletek felhasználásának ellenőrzésére.Ilyen körülmények hiányában a tagállamok kötelesek biztosítani e készletek rendelkezésre állását és az azokhoz való hozzáférést; és megalkotják a készletek azonosításának, számbavételének és ellenőrzésének szabályait.(2) A készletezés terén a tagállamoknak méltányos és nem megkülönböztető feltételek alkalmazását kell biztosítaniuk.Az 1. cikkben előírt készletezésből eredő anyagi terheknek áttekinthetőeknek kell lenniük. Ezzel összefüggésben a tagállamok intézkedéseket hozhatnak annak érdekében, hogy megfelelő információkat szerezzenek az 1. cikkben előírt készletezés anyagi terheire vonatkozóan, és hogy ezeket az információkat hozzáférhetővé tegyék az érdekeltek számára.(3) Az (1) és (2) bekezdés előírásainak teljesítése érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy készletező szervezetet vagy testületet vesznek igénybe, amelynek feladata a készletek egészének vagy egy részének a fenntartása.Két vagy több tagállam dönthet úgy, hogy közös készletező szervezetet vagy testületet vesz igénybe. Ilyen esetben közösen felelnek az ezen irányelvből eredő kötelezettségek teljesítéséért.";5. A 4. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"4. cikkA tagállamok kötelesek havonta, a hónap végén meglévő készleteket bemutató, az 5. és 6. cikknek megfelelően elkészített és a készletek által kifejezett megelőző évi átlagos fogyasztás napjainak számát feltüntető statisztikai összesítést küldeni a Bizottságnak. Ezt az összesítést legkésőbb a tárgyhót követő második hónap 25. napjáig kell benyújtani.A tagállamok készletezési kötelezettsége a megelőző naptári év belföldi fogyasztásán alapul. Minden naptári év elején a tagállamoknak legkésőbb március 31-ig újra ki kell számítaniuk készletezési kötelezettségüket, és gondoskodniuk kell arról, hogy mielőbb, de legkésőbb az adott évben július 31-ig megfeleljenek az új kötelezettségüknek.A statisztikai összesítésben a kerozin típusú sugárhajtóműüzemanyag-készleteket külön kell bejelenteni a II. kategórián belül.";6. Az 5. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"5. cikkAz 1. cikkben meghatározott kötelezettség keretében tartandó készletek fenntarthatók kőolaj és köztes termék formájában vagy késztermék formájában is.A készletek 4. cikkben előírt statisztikai összesítésében a késztermékeket tényleges súlyuknak megfelelően kell elszámolni; a kőolajat és a köztes termékeket pedig a következők szerint:- a szóban forgó állam finomítóiból a megelőző naptári év folyamán kapott egyes termékkategóriák mennyiségének arányában, vagy- a szóban forgó állam finomítóinak adott évi termelési programja alapján, vagy- a készletezési kötelezettség alá tartozó termékeknek a szóban forgó államban a megelőző naptári évben előállított teljes mennyisége és az abban az évben felhasznált kőolaj teljes mennyisége közötti arány alapján; az előző rendelkezés az első és a második kategória (benzin és gázolaj) legfeljebb 40 %-ára és a harmadik kategória (fűtőolaj) legfeljebb 50 %-ára vonatkozik.A 2. cikkben felsorolt késztermékekbe való feldolgozás céljából hozzáadott keverőkomponensek helyettesíthetik azokat a termékeket, amelyekbe ezen összetevőket szánják.";7. A 6. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(1) Az 1. cikkben előírt minimális készletek szintjének kiszámításakor a statisztikai összesítésben csak azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyeket a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően tartanak.";b) a (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(2) Ennek az irányelvnek a végrehajtása céljából a kormányok közötti megállapodások alapján valamely tagállam területén egy másik tagállamban alapított vállalkozások vagy szervezetek/testületek számlájára készletek létesíthetők. Készletei egy részének külföldön tartásáról az érintett tagállam kormányának kell meghoznia a döntést.Ilyen esetekben az a tagállam, amelynek területén ilyen megállapodások keretében készleteket tartanak, nem helyezkedhet szembe azoknak abba a másik tagállamba való átszállításával, amelynek számlájára a megállapodás szerint a készleteket tartják; a megállapodásban meghatározott eljárásoknak megfelelően figyelemmel köteles kísérni az ilyen készleteket, de nem szerepeltetheti azokat statisztikai összesítésében. Az a tagállam, amelynek nevében a készleteket tartják, szerepeltetheti azokat statisztikai összesítésében.Ilyen esetekben a 4. cikkben előírt statisztikai összesítéssel együtt minden tagállam jelentést köteles küldeni a Bizottságnak a területén másik tagállam javára fenntartott, valamint a saját javára más tagállamokban fenntartott készletekről. A jelentésben mindkét esetben fel kell tüntetni a tárolási helyeket és/vagy a készleteket tartó társaságokat, a tárolt mennyiségeket és termékkategóriákat, illetve kőolajat.Az első albekezdésben említett megállapodások tervezetét meg kell küldeni a Bizottságnak, amely észrevételeket tehet az érintett kormányoknak. A megkötött megállapodásokról értesíteni kell a Bizottságot, amely azokat a többi tagállam tudomására hozza.A megállapodásoknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:- ki kell terjedniük a kőolajra és az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi kőolajtermékre,- meg kell határozniuk a készletek fenntartásának feltételeit és szabályait abból a célból, hogy megőrizzék a készletek feletti ellenőrzést és az azokhoz való hozzáférést,- meg kell határozniuk az előírt készleteknek az ellenőrzését és azonosítását biztosító eljárásokat, többek között az ellenőrzések végrehajtása és az azokban való együttműködés módszereit,- általános szabályként ezeket határozatlan időre kell megkötni,- amennyiben lehetőség van az egyoldalú felmondásra, rögzíteniük kell, hogy ellátási válság idején e lehetőséggel nem lehet élni, és hogy a Bizottságot mindenképpen értesíteni kell előzetesen az esetleges felmondásról.Amikor az ilyen megállapodás alapján létrehozott készleteknek nem az a vállalkozás vagy szervezet/testület a tulajdonosa, amelyiket a készletezési kötelezettség terheli, hanem azokat az adott vállalkozás vagy szervezet/testület rendelkezésére egy másik vállalkozás vagy szervezet/testület tartja fenn, a következő feltételeknek kell megfelelniük:- a kedvezményezett vállalkozásnak vagy szervezetnek/testületnek szerződéses joggal kell rendelkeznie arra, hogy ezekhez a készletekhez a szerződés időtartama alatt hozzáférjen; az ilyen hozzáférés ára megállapításának módszerében az érintett feleknek kell megegyezniük,- az ilyen szerződés minimális időtartama 90 nap,- meg kell adni a tárolás helyét és/vagy a vállalkozás vagy szervezet/testület javára készleteket fenntartó társaságot csakúgy, mint az adott helyen tárolt termék vagy kőolaj mennyiségét és kategóriáját,- a kedvezményezett vállalkozás vagy szervezet/testület rendelkezésére készleteket tartó vállalkozásnak vagy szervezetnek/testületnek a szerződés teljes időtartama alatt biztosítania kell a készletekhez való tényleges hozzáférést azon vállalkozás vagy szervezet/testület számára, amelyik javára a készleteket tartják,- a kedvezményezett vállalkozás vagy szervezet/testület javára készleteket tartó vállalkozásnak vagy szervezetnek/testületnek annak a tagállamnak a joghatósága alá kell tartoznia, amelynek területén a készletek találhatók, annyiban, amennyiben ez e tagállamnak a készletek ellenőrzésére és meglétének igazolására vonatkozó jogkörét érinti.";c) a 3. bekezdés második albekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:"Ebből következően különösen a következők nem szerepelhetnek a statisztikai összesítésben: a még ki nem termelt hazai kőolaj; a tengerjáró hajók tartályaiba szánt készletek; a (2) bekezdésben említett készletek kivételével a közvetlenül átmenő készletek; a vezetékekben, közúti és vasúti tartálykocsikban, kiskereskedelmi értékesítő helyek tárolótartályaiban lévő készletek, valamint a kisfogyasztók által tartott készletek. A fegyveres erőknél és számukra az olajtársaságoknál tartott készletek szintén nem kerülhetnek be a statisztikai összesítésbe.";8. A következő cikkel egészül ki:"6a. cikkA tagállamok meghoznak minden szükséges rendelkezést és megtesznek minden szükséges intézkedést a készletek ellenőrzése és felügyelete biztosítására. Mechanizmusokat vezetnek be, hogy ennek az irányelvnek megfelelően ellenőrizzék a készleteket."9. A következő cikkel egészül ki:"6b. cikkA tagállamok meghatározzák az ezen irányelvnek megfelelőn elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és megteszik a szükséges intézkedéseket e rendelkezések végrehajtására. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük."2. cikkA 72/425/EGK irányelv 1999. december 31-étől hatályát veszti.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2000. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.4. cikkSajátos jellemzői következtében a Görög Köztársaság egy hároméves nem megújítható kiegészítő időszakot kap arra, hogy végrehajtsa az ezen irányelv által előírt, a nemzetközi repülés tartálykészleteinek a nemzeti fogyasztás kiszámításánál való figyelembevételére vonatkozó kötelezettségeket.5. cikkA Bizottság rendszeresen jelentést tesz a Tanácsnak a Közösségben létrehozott készletek helyzetéről, többek között adott esetben, az összehangolás szükségességéről a készletek hatékony ellenőrzésének és felügyeletének biztosítása érdekében. Az első jelentést a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő második év folyamán kell a Tanácsnak megküldeni.6. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. december 14-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Molterer[1] HL C 160., 1998.5.27., 18. o.[2] HL C 359., 1998.11.23.[3] 1998. szeptember 10–11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 308., 1968.12.23., 14. o. A legutóbb a 72/425/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 291., 1972.12.28., 154. o.).[5] HL L 228., 1973.8.16., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2005/24/EK irányelve (2005. március 14.) a 87/328/EGK irányelvnek a fajtatiszta tenyészmarháktól származó petesejtek és embriók felhasználása, valamint spermatároló központok tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               24.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 78/43

         A TANÁCS 2005/24/EK IRÁNYELVE
   (2005. március 14.)
   a 87/328/EGK irányelvnek a fajtatiszta tenyészmarháktól származó petesejtek és embriók felhasználása, valamint spermatároló központok tekintetében történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               A szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatainak tenyésztés céljára történő engedélyezéséről szóló, 1987. június 18-i 87/328/EGK tanácsi irányelv (3) 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a Közösségen belüli kereskedelem céljára szánt spermát hivatalosan elismert mesterséges megtermékenyítési központban kell gyűjteni, kezelni és tárolni.

               (2)

               A szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelv (4) megengedi a spermának nemcsak spermagyűjtő, hanem spermatároló központokban történő tárolását is.

               (3)

               A közösségi jogszabályok összhangja biztosításának érdekében a 87/328/EGK irányelv 4. cikkét a 88/407/EGK irányelv kiterjesztett alkalmazási köréhez és új fogalommeghatározásaihoz kell igazítani. Ennek keretében a petesejtek és embriók tekintetében is célszerű összehangolni a 87/328/EGK irányelvet a fajtatiszta tenyészállatokról szóló többi jogszabállyal,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 87/328/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               A tagállamok biztosítják, hogy – az állat-egészségügyi szabályok sérelme nélkül – az alábbi tevékenységek semmilyen tilalom, korlátozás alá nem esnek vagy akadályba nem ütköznek:

                           —

                           a nőivarú fajtatiszta tenyészmarhák tenyésztés céljára történő engedélyezése,

                           —

                           a fajtatiszta tenyészbikák természetes fedeztetés céljára történő engedélyezése,

                           —

                           a nőivarú fajtatiszta tenyészmarháktól származó petesejtek és embriók felhasználása”.

               2.

               A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „4. cikk
               A tagállamok biztosítják, hogy a Közösségen belüli kereskedelem céljára szánt, a 2. cikkben említett sperma gyűjtésére, kezelésére és tárolására spermagyűjtő központokban kerüljön sor, illetve, adott esetben a tárolásra a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően engedélyezett spermatároló központokban kerüljön sor.”.

                  (5)  HL L 194., 1988.7.22., 10. o. A legutóbb a 2004/101/EK bizottsági határozattal módosított (HL L 30., 2004.2.4., 15. o.) irányelv"

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. március 24-ig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, valamint a Bizottság számára megküldenek egy táblázatot e rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelésről.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. E hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. március 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BODEN

      (1)  Az Európai Parlament 2004. december 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. december 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  HL L 167., 1987.6.26., 54. o.

      (4)  HL L 194., 1988.7.22., 10. o. A legutóbb a 2004/101/EK bizottsági határozattal (HL L 30., 2004.2.4., 15. o.) módosított irányelv.


Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0048

A Bizottság 97/48/EK irányelve (1997. július 29.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához szükséges alapvető szabályok megállapításáról szóló 82/711/EGK tanácsi irányelv második módosításáról

Hivatalos Lap L 222 , 12/08/1997 o. 0010 - 0015 CS.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 ET.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 HU.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 LT.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 LV.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 MT.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 PL.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 SK.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185 SL.ES fejezet 13 kötet 019 o. 180  - 185

		A Bizottság 97/48/EK irányelve(1997. július 29.)az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához szükséges alapvető szabályok megállapításáról szóló 82/711/EGK tanácsi irányelv második módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/109/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 3. cikkére,mivel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak összetevői kioldódásának vizsgálatához szükséges alapvető szabályok megállapításáról szóló, a 93/8/EGK irányelvvel [2] módosított 1982. október 18-i 82/711/EGK tanácsi irányelv [3] nem részletezi az elvégzendő kioldódási vizsgálatokat olyan esetekben, amikor a zsíros élelmiszer-utánzó modellanyagok nem megfelelőek;mivel a zsíros élelmiszer-utánzó modellanyagok használatával végzett vizsgálat hosszadalmas és nehezen elvégezhető és mivel ennélfogva bizonyos meghatározott feltételek mellett meg kell engedni alternatív vizsgálatok végzését;mivel nem világos, hogy a 82/711/EGK irányelv megengedi-e olyan műanyagok és műanyag tárgyak használatát, amelyek rendeltetésszerűen nem kerülnek érintkezésbe mindenféle élelmiszerrel, de amelyek egynél több élelmiszerrel vagy meghatározott élelmiszercsoportokkal rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülnek; mivel ez a felhasználási mód egészségügyi problémák keletkezése nélkül engedélyezhető, feltéve, hogy a fogyasztót vagy a kiskereskedőt megfelelő jelölés tájékoztatja arról vagy azokról az élelmiszerfajtákról, amelyekkel ezek érintkezésbe kerülhetnek, illetve amelyekkel nem;mivel az egyes műanyagokkal és műanyag tárgyakkal érintkezésbe kerülő élelmiszertípusok jó részének jelölése esetleg nehezen érthető; mivel ezért ezeket az anyagokat és tárgyakat a fogyasztó védelme érdekében az ezen irányelvben előírt valamennyi élelmiszer-utánzó modellanyaggal vagy vizsgálati közeggel meg kell vizsgálni;mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 82/711/EGK irányelv melléklete helyébe ennek az irányelvnek a melléklete lép.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1998. július 1-jétől megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. július 29-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemanna Bizottság tagja[1] HL L 40., 1989.2.11., 38. o.[2] HL L 90., 1993.4.14., 22. o.[3] HL L 297., 1982.10.23., 26. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"MELLÉKLETÖSSZKIOLDÓDÁSI ÉS SPECIÁLIS KIOLDÓDÁSI VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ ALAPVETŐ SZABÁLYOK1. A speciális kioldódás és összkioldódás meghatározására szolgáló "kioldódási vizsgálatokat" az e melléklet I. fejezetében megállapított "élelmiszer-utánzó modellanyagok" felhasználásával, az e melléklet II. fejezetében meghatározott "szokásos kioldódási vizsgálati feltételek" mellett kell elvégezni.2. A III. fejezetben meghatározott "vizsgálati közegek" felhasználásával és "szokásos vizsgálati feltételek" mellett végzett "helyettesítő vizsgálatokra" akkor kerül sor, ha a kioldódási vizsgálatok – az elemzési módszerrel kapcsolatos technikai okokból –, zsírutánzó modellanyagok (lásd az I. fejezetet) felhasználásával nem végezhetők el.3. A IV. fejezetben meghatározott "alternatív vizsgálatok" akkor alkalmazhatók a zsírutánzó modellanyagokkal végzett kioldódási vizsgálatok helyett, ha a IV. fejezetben meghatározott feltételek teljesülnek.4. Mindhárom esetben megengedett:a) az elvégzendő vizsgálatokat azokra korlátozni, amelyeket a konkrét esetben, az elfogadott tudományos bizonyítékok alapján általánosan a legszigorúbbnak ismernek el;b) a kioldódási, a helyettesítő vagy az alternatív vizsgálatok elhagyása olyan esetben, amikor meggyőző bizonyíték van arra, hogy a kioldódás az anyag vagy tárgy semmilyen előrelátható felhasználási körülménye között nem lépheti túl a határértékeket.I. FEJEZETÉlelmiszer-utánzó modellanyagok1. BevezetésMiután nem mindig lehetséges élelmiszereket felhasználni az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő anyagok vizsgálatára, ezért élelmiszer-utánzó modellanyagokat kell alkalmazni. Ezek besorolása egyezményesen úgy történik, hogy egy vagy több élelmiszertípus jellemzőivel rendelkezzenek. A felhasználandó élelmiszertípusok és élelmiszer-utánzó modellanyagok az 1. táblázatban találhatók. A gyakorlatban előfordulhatnak különböző élelmiszertípusok keverékei, például zsír- és víztartalmúak. Ezeket a 2. táblázat tartalmazza, megjelölve a kioldódási vizsgálatok elvégzéséhez kiválasztandó élelmiszer-utánzó modellanyagot vagy -anyagokat.1. táblázatÉlelmiszertípusok és élelmiszer-utánzó modellanyagokÉlelmiszertípus | Hagyományos osztályozás | Élelmiszer-utánzó modellanyagok | Rövidítés |Vizes élelmiszerek (pH > 4,5) | Élelmiszerek, amelyekre a 85/572/EGK tanácsi irányelv [1] csak az "A" modellanyaggal való vizsgálatot írja elő | Desztillált víz vagy ennek megfelelő minőségű víz | "A" modellanyag |Savas élelmiszerek (pH ≤4,5) | Élelmiszerek, amelyekre a 85/572/EGK irányelv csak a "B" modellanyaggal való vizsgálatot írja elő | 3 % (m/V)-os ecetsav | "B" modellanyag |Alkoholos élelmiszerek | Élelmiszerek, amelyekre a 85/572/EGK irányelv csak a "C" modellanyaggal való vizsgálatot írja elő | 10 % (V/V)-os etanol Ezt a koncentrációt az élelmiszer tényleges alkoholtartalmához kell igazítani, ha az meghaladja a 10 % (V/V)-ot | "C" modellanyag |Zsíros élelmiszerek | Élelmiszerek, amelyekre a 85/572/EGK irányelv csak a "D" modellanyaggal való vizsgálatot írja elő | Finomított olívaolaj, vagy más zsíros élelmiszer-utánzó modellanyag | "D" modellanyag |Száraz élelmiszerek | | Nincs | Nincs |2. Az élelmiszer-utánzó modellanyagok kiválasztása2.1. Mindenféle élelmiszertípussal rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyakA vizsgálatokat a II. fejezetben meghatározott, legszigorúbbnak ítélt vizsgálati feltételek alapján, a következő élelmiszer-utánzó modellanyagok felhasználásával kell elvégezni, minden modellanyaghoz új vizsgálati mintát véve az adott műanyagból vagy műanyag tárgyból:- 3 % (m/V)-os ecetsav vizes oldata,- 10 % (V/V)-os etanol vizes oldata,- finomított olívaolaj (referencia "D" modellanyag).Ez a "D" referencia–modellanyag helyettesíthető szintetikus trigliceridek keverékével, napraforgóolajjal vagy kukoricaolajjal ("D" modellanyagnak nevezett "egyéb zsírtartalmú élelmiszer-utánzó anyagokkal"). Ha ezek közül az egyéb zsírtartalmú élelmiszer-utánzó anyagok közül bármelyik használatakor a kioldódási határértéket túllépik, a meg nem felelés megítéléséhez – amennyiben ez technikailag biztosítható – kötelező az eredményt olívaolaj alkalmazásával megerősíteni. Ha ez a megerősítés technikailag nem biztosítható, és az anyag vagy a tárgy túllépi a kioldódási határértékeket, akkor úgy kell tekinteni, hogy az anyag vagy a termék nem felel meg a 90/128/EGK irányelvnek.2.2. Csak bizonyos élelmiszertípusokkal érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyakEz az eset csak a következő helyzetekre vonatkozik:a) ha az anyag vagy tárgy már érintkezik egy ismert élelmiszerrel;b) ha az anyag vagy a tárgy a 89/109/EGK irányelv 6. cikkének szabályai szerint olyan különleges jelzéssel van ellátva, amely meghatározza, hogy az 1. táblázatban szereplő mely élelmiszertípussal használható vagy nem használható, pl. "csak vizes élelmiszerekhez";c) ha az anyag vagy a termék a 89/109/EGK irányelv 6. cikkének szabályai szerint olyan különleges jelzéssel van ellátva, amely meghatározza, hogy a 87/572/EGK irányelvben említett mely élelmiszerekkel, illetve élelmiszercsoportokkal használható vagy nem használható. Ezt a jelzést a következőképpen kell megvalósítani:i. a nem kiskereskedelmi értékesítés során a 85/572/EGK irányelv táblázatában szereplő "hivatkozási szám" vagy "élelmiszer megnevezése" használatával;ii. a kiskereskedelmi értékesítés során olyan jelzés használatával, amely csak néhány élelmiszerre vagy élelmiszercsoportra vonatkozik, lehetőség szerint könnyen érthető példák bemutatásával.Ilyen helyzetekben, a b) pontra vonatkozó esetben a 2. táblázatban példaként bemutatott élelmiszer-utánzó modellanyag vagy -anyagok, az a) és a c) pontokra vonatkozó esetekben pedig a 85/572/EGK irányelvben említett élelmiszer-utánzó modellanyag vagy -anyagok felhasználásával kell a vizsgálatokat elvégezni.Ha az anyag vagy tárgy rendeltetésszerűen egynél több, különböző csökkentő faktorral rendelkező élelmiszerrel kerül érintkezésbe, akkor minden élelmiszer vizsgálati eredményéhez a megfelelő csökkentő faktort kell alkalmazni. Ha ennek a számításnak egy vagy több eredménye túllépi a határértéket, akkor az illető anyag nem alkalmazható ahhoz a bizonyos élelmiszerhez vagy élelmiszercsoporthoz.A vizsgálatot a II. fejezetben meghatározott körülmények között kell elvégezni, minden modellanyaghoz új vizsgálati mintát véve.2. táblázatAz élelmiszerrel kapcsolatba kerülő anyagok vizsgálatára különleges esetekben választandó élelmiszer-utánzó modellanyagokÉrintkező élelmiszerek | Modellanyag |Csak vizes élelmiszerek | "A" modellanyag |Csak savas élelmiszerek | "B" modellanyag |Csak alkoholos élelmiszerek | "C" modellanyag |Csak zsíros élelmiszerek | "D" modellanyag |Minden vizes és savas élelmiszer | "B" modellanyag |Minden alkoholos és vizes élelmiszer | "C" modellanyag |Minden alkoholos és savas élelmiszer | "C" és "B" modellanyag |Minden zsíros és vizes élelmiszer | "D" és "A" modellanyag |Minden zsíros és savas élelmiszer | "D" és "B" modellanyag |Minden zsíros, alkoholos és vizes élelmiszer | "D" és "C" modellanyag |Minden zsíros, alkoholos és savas élelmiszer | "D", "C" és "B" modellanyag |II. FEJEZETKioldódási vizsgálati körülmények (időtartam és hőmérséklet)1. A kioldódási vizsgálatokat a 3. táblázatban szereplő időtartamok és hőmérsékletek közül azoknak a kiválasztásával kell elvégezni, amelyek a vizsgálandó műanyag vagy műanyag tárgy várható legszélsőségesebb érintkezési feltételeinek, valamint a címkén jelzett legmagasabb felhasználási hőmérsékletre vonatkozó valamennyi információnak megfelelnek. Ezért, ha a műanyag vagy a műanyag tárgy a táblázatban szereplő két vagy több időtartam és hőmérséklet kombinációjával történő alkalmazás során kerül rendeltetésszerű érintkezésbe az élelmiszerrel, a kioldódási vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy a vizsgálati mintát – az élelmiszer-utánzó modellanyagból mindig azonos mennyiséget felhasználva – a várható legszélsőségesebb körülmények mindegyikének egymás után alá kell vetni.2. Általában szigorúbbnak elismert érintkezési feltételekAz általános szempontok szemléltetéséhez – amelyek szerint a kioldódás meghatározásánál, a vizsgálat tárgyát képező konkrét esetben a tudományos adatok alapján legszigorúbbnak ítélt vizsgálati feltételeket kell alkalmazni –, az alábbiakban, az érintkezési körülményekre vonatkozó néhány sajátos példa következik.2.1. Élelmiszerekkel bármilyen időtartam és hőmérsékleti feltétel mellett rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyakHa a tényleges felhasználás során várható hőmérséklet és időtartam nincs címkén vagy utasításban megjelölve, az élelmiszer típusától függően az "A" és/vagy a "B" és/vagy a "C" modellanyagot kell alkalmazni 4 órán át 100 °C-on, illetve 4 órán át reflux hőmérsékleten, és/vagy a "D" modellanyagot 2 órán át 175 °C-on. Ezek az időtartambeli és hőmérsékleti feltételek általában szigorúbbaknak minősülnek.2.2. Élelmiszerekkel szobahőmérsékleten vagy alacsonyabb hőmérsékleten, meghatározatlan ideig rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyakHa az anyagok és tárgyak – a címke jelölése szerint – szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten való használatra szolgálnak, vagy ha az anyagok és tárgyak természetüknél fogva egyértelműen szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten való használatra szolgálnak, a vizsgálatot 10 napon át 40 °C-on kell elvégezni. Ezek az időtartambeli és hőmérsékleti feltételek általában szigorúbbaknak minősülnek.3. Illó anyagok kioldódásaIllékony anyagok különleges kioldódásának vizsgálatakor a modellanyaggal történő vizsgálatokat olyan módszerrel kell elvégezni, amely figyelembe veszi az illékony anyagok kioldódáskor – a várható legszigorúbb használati körülmények mellett – bekövetkező veszteségét.4. Különleges esetek4.1. Mikrohullámú sütőben való használatra szánt anyagoknál és tárgyaknál – amennyiben a 3. táblázatból a megfelelő időtartambeli és hőmérsékleti feltételeket választják ki –, a kioldódási vizsgálatokhoz hagyományos vagy mikrohullámú sütőt egyaránt lehet használni.4.2. Ha megállapítható, hogy a 3. táblázatban megadott vizsgálati körülmények között elvégzett vizsgálat az anyagban olyan fizikai vagy más elváltozásokat okoz, amelyek az adott anyag vagy tárgy várható legszélsőségesebb felhasználási körülményei között nem fordulnak elő, akkor a kioldódási vizsgálatot olyan, a várható legszélsőségesebb felhasználási körülmények között kell elvégezni, amelyek során ezek a fizikai vagy egyéb elváltozások nem következnek be.4.3. A 3. táblázatban és a 2. pontban meghatározott vizsgálati feltételektől eltérően, ha a műanyagot vagy műanyag tárgyat a tényleges használat során 70 °C és 100 °C közötti hőmérsékleteken 15 percnél rövidebb ideig használják (pl.: forró töltés), és ezt megfelelő címke vagy utasítás jelzi, akkor csak a 2 órás vizsgálatot kell 70 °C-on elvégezni. Ha azonban az anyagot vagy tárgyat szobahőmérsékleten való használatra vagy tárolásra szánták, akkor a fent említett vizsgálatot 40 °C-on végzett 10 napos vizsgálat helyettesíti, amelyet általában szigorúbbnak tekintenek.4.4. Azokban az esetekben, amikor a 3. táblázatban szereplő érintkezési körülmények nem felelnek meg teljesen a kioldódási vizsgálatok szokásos feltételeinek (például 175 °C-nál magasabb érintkezési hőmérséklet vagy 5 percnél rövidebb érintkezési idő esetében), akkor a vizsgált esetnek jobban megfelelő, más érintkezési feltételek alkalmazhatók, amennyiben a választott feltételek a vizsgálandó műanyagoknál vagy műanyag tárgyaknál a várható legszélsőségesebb érintkezési feltételeket jelentik.3. táblázatAz élelmiszer-utánzó modellanyagokkal végzett kioldódási vizsgálatok hagyományos körülményeiÉrintkezési feltételek a várható legszélsőségesebb felhasználás esetén | Vizsgálati feltételek |Az érintkezés időtartama | A vizsgálat időtartama |t ≤ 5 perc | Körülményeket lásd a 4.4. pontban |5 perc < t ≤ 0,5 óra | 0,5 óra |0,5 óra < t ≤ 1 óra | 1 óra |1 óra < t ≤ 2 óra | 2 óra |2 óra < t ≤ 4 óra | 4 óra |4 óra < t ≤ 24 óra | 24 óra |t > 24 óra | 10 nap |Érintkezési hőmérséklet | Vizsgálati hőmérséklet |T ≤ 5 °C | 5 °C |5 °C < T ≤ 20 °C | 20 °C |20 °C < T ≤ 40 °C | 40 °C |40 °C < T ≤ 70 °C | 70 °C |70 °C < T ≤ 100 °C | 100 °C vagy reflux hőmérséklet |100 °C < T ≤ 121 °C | 121 °C [2] |121 °C < T ≤ 130 °C | 130 °C [2] |130° < T ≤ 150 °C | 150 °C [2] |T > 150 ° | 175 °C [2] |III. FEJEZETHelyettesítő összkioldódási és és speciális kioldódási vizsgálatok zsírokra1. Ha a zsírutánzó modellanyagok felhasználása az elemzés módszerével kapcsolatos technikai okokból nem biztosítható, akkor helyettük a 4. táblázatban előírt bármely vizsgálati közeg felhasználható, a "D" modellanyagra megállapított vizsgálati feltételek mellett.Ez a táblázat néhány, a legfontosabb hagyományos kioldódási vizsgálatok feltételeire és a helyettesítő vizsgálatoknak megfelelő hagyományos körülményekre vonatkozó példát mutat be. A 4. táblázatban nem szereplő egyéb vizsgálati körülmények esetén ezeket a példákat, valamint a vizsgált polimertípusra vonatkozó meglévő tapasztalatot kell figyelembe venni.Minden egyes vizsgálathoz új mintát kell használni. Minden vizsgálati közegre az I. és II. fejezetben a "D" modellanyagra előírt szabályokat kell alkalmazni. Adott esetben a 85/572/EGK irányelvben meghatározott csökkentő faktorokat kell alkalmazni. A kioldódási határértéknek való megfelelés igazolására, az összes vizsgálati közeg felhasználásával kapott legmagasabb értéket kell választani.Ha azonban megállapítható, hogy a vizsgálatok elvégzése olyan fizikai vagy más elváltozásokat okoz a mintákon, amelyek az adott anyag vagy tárgy várható legszélsőségesebb használati körülményei között nem fordulnak elő, az e vizsgálati közegre vonatkozó eredményt figyelmen kívül kell hagyni, és a megmaradt értékek közül a legmagasabbat kell választani.2. Az 1. ponttól eltérően, lehetőség van a 4. táblázatban bemutatott helyettesítő vizsgálatok közül egy vagy kettő elhagyására, ha ezeket a vizsgálatokat – tudományos adatok alapján általánosan – a vizsgált mintára vonatkozóan alkalmatlannak ítélik.4. táblázatHelyettesítő vizsgálatok hagyományos feltételeiVizsgálati feltételek "D" modellanyaggal | Vizsgálati feltételek izooktánnal | Vizsgálati feltételek 95 %-os etanollal | Vizsgálati feltételek MPPO-val [3] |10 nap 5 °C-on | 0,5 nap 5 °C-on | 10 nap 5 °C-on | – |10 nap 20 °C-on | 1 nap 20 °C-on | 10 nap 20 °C-on | – |10 nap 40 °C-on | 2 nap 20 °C-on | 10 nap 40 °C-on | – |2 óra 70 °C-on | 0,5 óra 40 °C-on | 2,0 óra 60 °C-on | – |0,5 óra 100 °C-on | 0,5 óra 60 °C-on [4] | 2,5 óra 60 °C-on | 0,5 óra 100 °C-on |1 óra 100 °C-on | 1,0 óra 60 °C-on [4] | 3,0 óra 60 °C-on [4] | 1 óra 100 °C-on |2 óra 100 °C-on | 1,5 óra 60 °C-on [4] | 3,5 óra 60 °C-on [4] | 2 óra 100 °C-on |0,5 óra 121 °C-on | 1,5 óra 60 °C-on [4] | 3,5 óra 60 °C-on [4] | 0,5 óra 121 °C-on |1 óra 121 °C-on | 2,0 óra 60 °C-on [4] | 4,0 óra 60 °C-on [4] | 1 óra 121 °C-on |2 óra 121 °C-on | 2,5 óra 60 °C-on [4] | 4,5 óra 60 °C-on [4] | 2 óra 121 °C-on |0,5 óra 130 °C-on | 2,0 óra 60 °C-on [4] | 4,0 óra 60 °Con [4] | 0,5 óra 130 °C-on |1 óra 130 °C-on | 2,5 óra 60 °C-on [4] | 4,5 óra 60 °C-on [4] | 1 óra 130 °C-on |2 óra 150 °C-on | 3,0 óra 60 °C-on [4] | 5,0 óra 60 °C-on [4] | 2 óra 150 °C-on |2 óra 175 °C-on | 4,0 óra 60 °C-on [4] | 6,0 óra 60 °C-on [4] | 2 óra 175 °C-on |IV. FEJEZETAlternatív összkioldódási és speciális kioldódási vizsgálatok zsírokra1. Az e fejezetben leírt alternatív vizsgálatok eredményeinek a felhasználása az alábbi feltételek teljesülése esetén megengedett:a) "összehasonlító vizsgálat" során kapott eredmények azonosak vagy nagyobbak a "D" modellanyaggal végzett vizsgálat során kapott értékekkel;b) az alternatív vizsgálat során a kioldódás a 85/572/EGK irányelvben megadott megfelelő csökkentő faktorok alkalmazása után nem lépi túl a kioldódási határértékeket.Ha a két feltétel egyike vagy a kettő közül egy sem teljesül, akkor a kioldódási vizsgálatokat el kell végezni.2. Az 1. a) pontban említett feltételtől eltérően, el lehet hagyni az összehasonlító vizsgálatot, ha gyakorlati tudományos eredmények alapján létezik más, meggyőző bizonyíték arra, hogy az alternatív vizsgálatnál kapott értékek a kioldódási vizsgálat során kapott értékekkel egyenlők vagy annál nagyobbak.3. Alternatív vizsgálatok3.1. Alternatív vizsgálatok illékony közeggelEzekhez a vizsgálatokhoz illékony közegeket kell használni, mint például izooktánt, 95 %-os etanolt vagy más illékony oldószereket vagy oldószer-keverékeket. Ezeket a vizsgálatokat olyan érintkezési körülmények között kell elvégezni, hogy az 1. a) pont szerinti feltétel teljesüljön.3.2. "Extrakciós vizsgálatok"Nagyon szigorú feltételek mellett használhatók más, igen erős extraháló képességgel rendelkező közegek is, amennyiben általánosan elismert és tudományosan bizonyított, hogy az e vizsgálatok ("extrakciós vizsgálatok") felhasználásával kapott eredmények azonosak vagy nagyobbak, mint a "D" modellanyaggal végzett vizsgálat eredményei."[1] HL L 372., 1985.12.31., 14. o.[2] Ezt a hőmérsékletet csak a "D" modellanyaghoz kell használni. Az "A", a "B", illetve a "C" modellanyagoknál a vizsgálat felváltható egy 100 °C-on vagy reflux hőmérsékleten végzett vizsgálattal, amely az 1. pont általános szabályai szerint kiválasztott időtartam négyszereséig tart.[3] MPPO = módosított polifenil-oxid[4] Az illékony vizsgálati közegeket maximum 60 °C-os hőmérsékletig lehet használni. A helyettesítő vizsgálatok alkalmazásának előfeltétele, hogy az anyag vagy tárgy ellenálló legyen azon vizsgálati körülményekkel, szemben amelyek használatára a "D" modellanyag esetében sor kerülne. A vizsgálati mintát megfelelő körülmények között olívaolajba kell meríteni. Ha a fizikai tulajdonságok megváltoznak (pl.: olvadás, deformáció), akkor az anyag az adott hőmérsékleten használatra alkalmatlannak minősül. Ha a fizikai tulajdonságok nem változnak, a helyettesítő vizsgálatokat új minták felhasználásával kell folytatni.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2003/21/EK irányelve (2003. március 24.) a 2001/32/EK irányelvnek a Közösségben meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett bizonyos védett övezetek tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0021

Hivatalos Lap L 078 , 25/03/2003 o. 0008 - 0009

		A Bizottság 2003/21/EK irányelve(2003. március 24.)a 2001/32/EK irányelvnek a Közösségben meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett bizonyos védett övezetek tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2002/89/EK tanácsi irányelvvel [1] módosított, a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 2. cikke (1) bekezdése h) pontja első albekezdésére,tekintettel Írország, Olaszország, Ausztria, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság által előterjesztett kérelemre,mivel:(1) A legutóbb a 2002/29/EK irányelvvel [3] módosított, a Közösségben a meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett védett övezetek elismeréséről és a 92/76/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. május 8-i 2001/32/EK bizottsági irányelv [4] alapján Portugália bizonyos területeit a Gonipterus scutellatus Gyll. tekintetében védett övezetnek ismerték el.(2) A Portugália által az aktualizált felmérések alapján nyújtott információkból kitűnik, hogy a Gonipterus scutellatus Gyll. esetében a védett övezetet módosítani kell, és csak az Azori-szigetekre korlátozni.(3) Az Írország által felmérések alapján nyújtott információkból kitűnik, hogy területén nincs jelen a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach).(4) Az Egyesült Királyság által felmérések alapján nyújtott információkból kitűnik, hogy Észak-Írországban nincs jelen a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach).(5) A 2001/32/EK irányelv alapján 2003. március 31-ig Írország, Olaszország bizonyos területei és Ausztria bizonyos területei átmenetileg "védett övezeteknek" minősülnek az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tekintetében.(6) Az Ausztria, Írország és Olaszország által nyújtott információkból kitűnik, hogy ezeknek az országoknak az esetében – az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tekintetében – a védett övezetek átmeneti elismerését egy további időszakra kivételesen meg kell hosszabbítani, hogy a fenti országok illetékes hivatalos szervei ki tudják egészíteni az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. elterjedésével kapcsolatos információkat, és az érintett területeken el tudják végezni e károsító szervezet felszámolásával kapcsolatos feladataikat.(7) Az Olaszország által nyújtott információkból kitűnik, hogy Veneto régió néhány területét, ahol ez a károsító szervezet megtelepedett, már nem lehet többé védett övezetnek elismerni az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tekintetében.(8) A 2001/32/EK irányelv alapján 2003. március 31-ig Svédország átmenetileg "védett övezetnek" minősül a Beet necrotic yellow vein vírus tekintetében.(9) A Svédország által nyújtott információkból kitűnik, hogy Skåne megye bizonyos területeit, ahol ez a károsító szervezet megtelepedett, már nem lehet többé védett övezetnek elismerni a Beet necrotic yellow vein vírus tekintetében. Svédország fennmaradó része esetében e védett övezet egy további időszakra való átmeneti elismerését kivételesen meg kell hosszabbítani, hogy Svédország illetékes hivatalos szervei ki tudják egészíteni a Beet necrotic yellow vein vírus elterjedésével kapcsolatos információkat, és a többi érintett területen el tudják végezni e károsító szervezet felszámolásával kapcsolatos feladataikat.(10) A 2001/32/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.(11) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2001/32/EK irányelv a következőképpen módosul:1. az 1. cikk a következőképpen módosul:a) a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"A b) pont 2. alpontja tekintetében Írország, Olaszország (Apulia, Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza és Rimini tartományok; Lombardia; Trentino-Alto Adige: Bolzano autonóm tartomány; Veneto: kivéve Rovigo tartományban Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara közigazgatási terület, valamint Padova tartományban Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi közigazgatási terület, és Verona tartományban Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari közigazgatási terület) és Ausztria (Burgenland, Karintia, Alsó-Ausztria, Tirol [lienzi közigazgatási terület], Stájerország, Bécs) esetében az említett övezetek 2004. március 31-ig érvényesek.";b) a harmadik bekezdésben a "2003. március 31-ig" időpont helyébe "2004. március 31-ig" lép;2. a melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikkA tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2003. március 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2003. április 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. március 24-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 355., 2002.12. 30., 45. o.[2] HL L 169., 2000.7.10., 1. o.[3] HL L 77., 2002.3.20., 26. o.[4] HL L 127., 2001.5.9., 38. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 2001/32/EK irányelv melléklete a következőképpen módosul:1. az a) pontban:i. a 7. pontban, a jobb oldali oszlopban található bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:"Portugália (Azori-szigetek)"ii. a 13. pont után a következő 14. ponttal egészül ki:"14.Liriomyza bryoniae(Kaltenbach) | Írország, Egyesült Királyság (Észak-Írország)" |2. a b) 2. pontban, a jobb oldali oszlopban található bejegyzés helyébe a következő lép:"Spanyolország, Franciaország (Korzika), Írország, Olaszország (Abruzzi; Apulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza és Rimini tartomány; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Szardínia; Szicília; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano és Trento autonóm tartományok; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: kivéve Rovigo tartományban Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara közigazgatási terület, valamint Padova tartományban Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi közigazgatási terület, és Verona tartományban Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari közigazgatási terület), és Ausztria (Burgenland, Karintia, Alsó-Ausztria, Tirol [lienzi közigazgatási terület], Stájerország, Bécs), Portugália, Finnország, az Egyesült Királyság (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek) esetében;"3. a d) 1. pontban, a jobb oldali oszlopban található bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:"Dánia, Franciaország (Bretagne), Írország, Portugália (Azori-szigetek), Finnország, Svédország (kivéve a Skåne megyei Bromölla, Hässleholm, Kristianstad és Östra Göinge járási területeket), Egyesült Királyság (Észak-Írország)."--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2003/46/EK irányelve (2003. június 4.) a Közösségben a meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett védett övezetek tekintetében a 2001/32/EK irányelv módosításáról

text:
Avis juridique important

|

32003L0046

Official Journal L 138 , 05/06/2003 P. 0045 - 0046

A BIZOTTSÁG 2003/46/EK IRÁNYELVE(2003. június 4.)a Közösségben a meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett védett övezetek tekintetében a 2001/32/EK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2003/22/EK bizottsági irányelvvel[1] módosított, a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 2. cikke (1) bekezdése h) pontjára,tekintettel Görögország kérésére,mivel:(1) 1993 óta a 92/76/EGK bizottsági irányelv[3], majd később a legutóbb a 2003/21/EK irányelvvel[4] módosított, a Közösségben a meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett védett övezetek elismeréséről és a 92/76/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. május 8-i 2001/32/EK bizottsági irányelv[5] Görögországot védett övezetként ismerte el a Gonipterus scutellatus Gyll tekintetében.(2) A 2001/32/EK irányelvet módosító 2003/21/EK bizottsági irányelv előkészítése során történt elírás következtében a módosított szöveg nem említette Görögországot a Gonipterus scutellatus Gyll-lel összefüggésben. A Görögországnak a Gonipterus scutellatus Gyll tekintetében védett övezetként való elismeréséhez vezető okok azonban továbbra is fennállnak.(3) A 2001/32/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(4) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2001/32/EK irányelv melléklete ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.2. cikkA tagállamok legkésőbb 2003. június 15-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2003. június 16-tól alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. június 4-én.a Bizottság részérőlDavid BYRNEa Bizottság tagjaMELLÉKLETA 2001/32/EK irányelv mellékletében, az a) cím alatti 7. pontban, a jobb oldali oszlopban szereplő bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:"Görögország, Portugália (Azori-szigetek)".[1] HL L 78., 2003.3.25., 10. o.[2] HL L 169., 2000.7.10., 1. o.[3] HL L 305., 1992.10.21., 12.-- o.[4] HL L 78., 2003.3.25., 8. o.[5] HL L 127., 2001.5.9., 38. o.


title: A Bizottság 2003/45/EK irányelve (2003. május 28.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 2002/57/EK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0045

Hivatalos Lap L 138 , 05/06/2003 o. 0040 - 0044

		A Bizottság 2003/45/EK irányelve(2003. május 28.)az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 2002/57/EK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2002/68/EGK irányelvvel [1] módosított, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EGK tanácsi irányelvre [2], és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és 24. cikkére,mivel:(1) A 2002/57/EK irányelv megállapítja az olaj- és rostnövények vetőmagjának Közösségen belüli forgalmazására vonatkozó közösségi rendelkezéseket. Az "elit vetőmag" kategóriájának meghatározásán belül az irányelv nem tér ki a napraforgón kívüli hibridfajták vetőmagjára; továbbá nem állapít meg különös feltételeket az olajrepce és a gyapot vetőmagjára vonatkozóan.(2) A legutóbb a 2002/68/EK irányelvvel módosított, az olajrepce és a réparepce hibridjeinek és fajtatársulásainak vetőmagjára vonatkozó feltételek megállapítása érdekében a 69/208/EGK tanácsi irányelv szerinti átmeneti kísérlet megszervezéséről szóló, 1995. június 27-i 95/232/EK bizottsági határozat [3] célja többek között az olajrpce hibridjeinek vetőmagjára a közösségi jog szerinti minősítés és forgalmazás céljából előírt feltételek meghatározása.(3) A 95/232/EK határozatban előírt átmeneti kísérlet eredményei megerősítették, hogy különös feltételeket kell megállapítani az olajrepce hibridjeinek vetőmagjára vonatkozóan. A 2002/57/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell a különös feltételekkel való kiegészítése céljából.(4) Az OECD szabályokat állapított meg a gyapot intra- és interspecifikus hibridjei (Gossypium hirsutum és Gossypium barbadense) vetőmagjára vonatkozóan. Az OECD és az EU között e téren megteremtendő koherencia érdekében a 2002/57/EK irányelvet úgy kell módosítani, hogy az OECD szabályaival egyenértékű szabályokat tartalmazzon.(5) A 2002/57/EK irányelv rendelkezik az olaj- és rostnövények fajtatársulásairól. Ugyanakkor az említett irányelv címkézésre vonatkozó rendelkezései nem szabályozzák megfelelő módon a fajtatársulások vetőmagjának címkézését. Ennek megfelelően, a fajtatársulások vetőmagjának címkézésére vonatkozó különös rendelkezések megállapítása céljából a 2002/57/EK irányelvet úgy kell módosítani, hogy megfelelő követelményeket tartalmazzon a fajtatársulások vetőmagjának címkézése tekintetében.(6) A 2002/57/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(7) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2002/57/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:"c) elit vetőmag: (nem hibridek esetében) olyan vetőmag,";2. a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:"d) elit vetőmag (hibridek esetében)";3. Az I., a II. és a IV. melléklet az ezen irányelv mellékletében foglalt szövegnek megfelelően módosul.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. december 31-ig megfeleljenek.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. május 28-án.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 195., 2002.7.24., 32. o.[2] HL L 193., 2002.7.20., 74. o.[3] HL L 154., 1995.7.5., 22. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 2002/57/EK irányelv I., II. és III. melléklete a következőképpen módosul:1. Az I. melléklet a következőképpen módosul:a) az 1. pont a következő albekezdéssel egészül ki:"Olajrepce hibridjei esetében a termesztést olyan területen kell végezni, ahol legalább öt év eltelt a Cruciferae növények utolsó termesztése óta.";b) "a 2. pontban a táblázat helyébe a következő táblázat lép:Termény | Legkisebb távolság |Brassica spp., kivéve Brassica napus; Cannabis sativa, kivéve egylaki kender; Carthamus tinctorius; Carum carvi; Gossypium spp., kivéve a Gossypium hirsutum és/vagy a Gossypium barbadense hibridjei; Sinapis alba:–elit vetőmag termesztése esetén | 400 m |–minősített vetőmag termesztése esetén | 200 m |Brassica napus:–nem hibridfajták elit vetőmagjának termesztése esetén | 200 m |–hibridfajták elit vetőmagjának termesztése esetén | 500 m |–nem hibridfajták minősített vetőmagjának termesztése esetén | 100 m |–hibridfajták minősített vetőmagjának termesztése esetén | 300 m |Cannabis sativa, egylaki kender:–elit vetőmag termesztése esetén | 5 000 m |–minősített vetőmag termesztése esetén | 1 000 m |Helianthus annuus:–hibridfajták elit vetőmagjának termesztése esetén | 1500 m |–nem hibridfajták elit vetőmagjának termesztése esetén | 750 m |–minősített vetőmag termesztése esetén | 500 m |Gossypium hirsutum és/vagy Gossypium barbadense:–Gossypium hirsutum szülői vonalai elit vetőmagjának termesztése esetén | 600 m |–Gossypium barbadense szülői vonalai elit vetőmagjának termesztése esetén | 800 m |–Gossypium hirsutum intraspecifikus hibridfajtái minősített vetőmagjának termesztése esetén | 200 m |–Gossypium barbadense intraspecifikus hibridfajtái minősített vetőmagjának termesztése esetén | 600 m |–a Gossypium hirsutum és a Gossypium barbadense interspecifikus hibridfajtái minősített vetőmagjának termesztése esetén | 600 m" |c) a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:"3. A termény megfelelően fajtaazonos és fajtatiszta, illetve beltenyésztett vonal esetében jellemzői kielégítő fajtaazonosságot és fajtatisztaságot mutatnak.Hibridfajták vetőmagjának termesztése esetén a fent említett rendelkezések az egyedekre is vonatkoznak, ideértve olyan jellemzőket is, mint a hímsterilitás vagy a termékenység helyreállítása.A Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Gossypium spp. fajtáinak, valamint a Helianthus annuus és a Brassica napus hibridfajtáinak különösen az alábbi szabványoknak és más feltételeknek kell megfelelniük:A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi és a Gossypium spp. nem hibrid fajtái:a fajon belüli nyilvánvalóan nem fajtaazonos növények száma nem lehet több- egynél 30 m2 területen elit vetőmag termesztése esetén,- egynél 10 m2 területen minősített vetőmag termesztése esetén;B. a Helianthus annuus hibridfajtái:a) a beltenyésztett vonallal vagy az egyeddel nyilvánvalóan nem azonos növények számának megengedett legmagasabb százalékos arányaaa)elit vetőmag termesztése esetén:i.beltenyésztett vonalak | 0,2 % |ii.egyszeres keresztezésű hibridek:–hímivarú szülő, olyan növények, amelyek pollent bocsátottak ki, miközben a nőivarú növények legalább 2 %-ának fogékony virágai voltak | 0,2 % |–nőivarú szülő | 0,5 % |bb)minősített vetőmag termesztése esetén:–hímivarú egyed, olyan növények, amelyek pollent bocsátottak ki, miközben a nőivarú növények legalább 5 %-ának fogékony virágai voltak | 0,5 % |–nőivarú egyed | 1,0 % |b) hibridfajták vetőmagjának termesztése esetén az alábbi egyéb szabványoknak illetve feltételeknek kell teljesülniük:aa) a hímivarú egyedek növényei kellő mennyiségű pollent bocsássanak ki, amíg a nőivarú egyed növényei virágban vannak;bb) amennyiben a nőivarú egyedek növényei fogékony bibével rendelkeznek, a pollent kibocsátott illetve kibocsátó nőivarú növények számának százalékos aránya nem haladhatja meg a 0,5 %-ot;cc) elit vetőmag termesztése esetén a nőivarú egyedek azon növényei teljes számának százalékos aránya, amelyek nyilvánvalóan nem azonosak az egyeddel, és amelyek pollent bocsátottak illetve bocsátanak ki, nem haladhatja meg a 0,5 %-ot;dd) amennyiben a II. melléklet I. 2. pontjában megállapított feltétel nem teljesíthető, az alábbi feltételeknek kell teljesülniük: a minősített vetőmag előállításához hímsteril növényt kell használni olyan hímivarú egyed felhasználásával, amely meghatározott helyreállító vonalat illetve vonalakat tartalmaz annak érdekében, hogy az eredményül kapott hibridből termesztett növények legalább egyharmada minden tekintetben normálisnak mutatkozó pollent termeljen;C. a Brassica napus hímsterilitás felhasználásával előállított hibridfajtái:a) a beltenyésztett vonallal vagy az egyeddel nyilvánvalóan nem azonos növények számának megengedett legmagasabb százalékos arányaaa)elit vetőmag termesztése eseténi.beltenyésztett vonalak | 0,1 % |ii.egyszeres keresztezésű hibridek–hímivarú egyed | 0,1 % |–nőivarú egyed | 0,2 % |bb)minősített vetőmag termesztése esetén–hímivarú egyed | 0,3 % |–nőivarú egyed | 1,0 % |b) a hímsterilitásnak elit vetőmag termesztése esetén legalább 99 %-nak, minősített vetőmag termesztése esetén pedig legalább 98 %-nak kell lennie. A hímsterilitás becslése a virágok termékeny portok hiányára irányuló vizsgálata útján történik;D. a Gossypium hirsutum és a Gossypium barbadense hibridfajtái:a) a Gossypium hirsutum és a Gossypium barbadense szülői vonalai elit vetőmagjának termesztésére szolgáló állományban az előírt minimális fajtatisztaság mind a nőivarú, mind pedig a hímivarú szülői vonal esetén 99,8 %, amennyiben a magnövények legalább 5 %-ának pollenre fogékony virágai vannak. A magnövények szülői vonala hímsterilitásának becslése a virágok steril portok jelentére irányuló vizsgálata útján történik, és az így kapott érték nem lehet alacsonyabb 99,9 %-nál;b) a Gossypium hirsutum és a Gossypium barbadense hibridfajtái minősített vetőmagjának termesztésére szolgáló állományban az előírt minimális fajtatisztaság mind a maghozó, mind a pollenadó szülői vonal esetén 99,5 %, amennyiben a magnövények legalább 5 %-ának pollenre fogékony virágai vannak. A maghozó szülői vonal hímsterilitásának becslése a virágok steril portok jelentére irányuló vizsgálata útján történik, és az így kapott érték nem lehet alacsonyabb 99,7 %-nál.";d) az 5. B. pont helyébe a következő szöveg lép:"B. A Helianthus annuus, a Brassica napus, a Gossypium hirsutum és a Gossypium barbadense hibridfajtáin kívüli állományok esetében legalább egy szántóföldi ellenőrzést kell tartani.A Helianthus annuus hibridfajtái esetében legalább két szántóföldi ellenőrzést kell tartani.A Brassica napus hibridfajtái esetében legalább három szántóföldi ellenőrzést kell tartani: az elsőt a virágzási szakasz előtt, a másodikat a virágzás korai szakaszában, a harmadikat pedig a virágzási szakasz végén.A Gossypium hirsutum és/vagy a Gossypium barbadense hibridfajtái esetében legalább három szántóföldi ellenőrzést kell tartani: az elsőt a virágzás korai szakaszában, a másodikat a virágzási szakasz vége előtt, a harmadikat pedig a virágzási szakasz végén, amennyiben szükséges a pollenadó szülői vonal növényeinek eltávolítását követően."2. A II. melléklet 1. pontja a következőképpen módosul:a) az 1. pont a "Brassica napus" szavak után a "nem hibrid fajtái" szavakkal egészül ki;b) a szöveg az 1. pont után a következő 1a. alponttal egészül ki:"1a. A Brassica napus hímsterilitás felhasználásával előállított hibridfajtái esetében a vetőmagnak meg kell felelnie az a)–d) pontban meghatározott feltételeknek és előírásoknak.a) A vetőmag megfelelően fajtaazonos és fajtatiszta az egyedeinek fajtajellemzőit tekintve, beleértve a hímsterilitást vagy a termékenység helyreállítását.b) A vetőmag minimális fajtatisztasága:–elit vetőmag nőivarú komponense esetén | 99,0 %, |–elit vetőmag hímivarú komponense esetén | 99,9 %, |–minősített vetőmag esetén | 90,0 %. |c) Vetőmag csak abban az esetben minősíthető minősített vetőmagként, ha a minősített vetőmagként történő minősítésre benyújtott elit vetőmagból a növekedési szakasz során vett hatósági mintákon a mintaterületen végzett utólagos fajtavizsgálat eredményeit kellőképpen figyelembe vették annak megállapítására, hogy az elit vetőmag megfelel-e az elit vetőmagra vonatkozóan egyrészt az egyedek jellemzőit – beleértve a hímsterilitást – illetően a fajtaazonosság tekintetében megállapított követelményeknek, másrészt a minimális fajtatisztaság tekintetében a b) pontban megállapított szabványoknak.Hibridfajták elit vetőmagja esetében a fajtatisztaság becslése megfelelő biokémiai módszerek segítségével végezhető.d) A hibridfajták minősített vetőmagjának minimális fajtatisztaságára vonatkozóan a b) pontban megállapított szabványok betartását rendszeresen ellenőrizni kell megfelelő arányban vett hatósági mintán végzett utólagos fajtavizsgálat útján. A vizsgálat során megfelelő biokémiai módszerek használhatók."3. A IV. melléklet A. pontja az a) pont után a következő aa) ponttal egészül ki:"aa) Fajtatársulások minősített vetőmagja esetében:az a) szakaszban előírt információk, azzal a kivétellel, hogy fajtanév helyett a fajtatársulás nevét kell feltüntetni (a "fajtatársulás" szó, mint megjelölés, és a fajtatársulás neve), valamint fajtánként fel kell tüntetni a különböző egyedek tömegszázalékát; amennyiben kérésére a vásárló már írásbeli tájékoztatást kapott a tömegszázalékról, és ezt hivatalosan rögzítették, elegendő a fajtatársulás nevének feltüntetése."--------------------------------------------------