title: A Bizottság 94/95/EK irányelve (1994. december 2.) a harmadik országból behozott friss sertéshús trichinellavizsgálatáról szóló 77/96/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek harmadik alkalommal történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994L0059

Hivatalos Lap L 315 , 08/12/1994 o. 0018 - 0020 finn különkiadás fejezet 3 kötet 63 o. 0240  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 63 o. 0240

		A Bizottság 94/95/EK irányelve(1994. december 2.)a harmadik országból behozott friss sertéshús trichinellavizsgálatáról szóló 77/96/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek harmadik alkalommal történő módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Tanács, a legutóbb a 89/321/EGK [1] rendelettel módosított, a harmadik országból behozott friss sertéshús trichinellavizsgálatáról szóló, 1976. december 21-i 77/96/EGK tanácsi irányelvére [2] és különösen annak 8. cikkére,mivel a legutóbbi kutatások szükségessé tették bizonyos vizsgálati módszerek módosítását a trichina lóhúsban történő kimutatására; mivel a Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság az eddigiektől eltérő fagyasztásos módszereket engedélyezett a trichina inaktiválására; mivel e módszerek megbízhatósága egészségvédelmi szempontból azonos értékű a létező módszerekével; mivel ezért megfelelő kiegészítésekkel kell ellátni a 77/96/EGK irányelv I. mellékletét;mivel a trichinavizsgálattal járó munka megkönnyítése céljából a harmadik országok és a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy válasszanak az előírt vizsgálati módszerek közül;mivel a Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság javaslata szerint bizonyos technikai módosításokkal és kiegészítésekkel kell ellátni a jelenleg alkalmazott trichinavizsgálati módszereket, különösen a lóhús vizsgálatára, valamint azokat a feltételeket, amelyeknek a trichina kimutatásával foglalkozó laboratóriumoknak eleget kell tenniük;mivel az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhangban állnak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/96/EGK irányelv a mellékletben megállapított módon módosul.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1995. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezen intézkedéseket, azokban hivatkozni kell ezen irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz a rendelet 1994. január 12-én lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1994. december 2-án.a Bizottság részérőlRené Steichena Bizottság tagja[1] HL L 133., 1989.5.17., 33. o.[2] HL L 26., 1977.1.31., 67. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 77/96/EGK rendelet mellékletei a következők szerint módosulnak:A. I. melléklet VII. C. pontja a következők szerint módosul:1. Az 1. pont nyolcadik francia bekezdésében az "5 g" helyébe a "7 g" lép.2. A 3. pont a következő új 4. ponttal egészül ki:"4. A membránszűrők használataA polikarbonát membránszűrőket nem szabad ötnél több alkalommal felhasználni. A szűrőt minden használat után meg kell fordítani. Ezenkívül minden használat után ellenőrizni kell, hogy a szűrőt nem érte-e olyan károsodás, amely a további használatra alkalmatlanná teszi."3. A 4. pontból 5. pont, az 5. pontból pedig 6. pont lesz.B. IV. melléklet a következőképpen módosul:1. "A hús lefagyasztása" című rész után az "I. 1. módszer" új alcím kerül.2. A 7. pont után a következő szöveg kerül:"II. 2. MódszerAz 1. módszer 1.–5. pontja általános rendelkezéseinek eleget tesznek, és a következő időtartam-hőmérséklet kombinációkat alkalmazzák:1. A legfeljebb 15 cm átmérőjű vagy vastagságú húsokat a következő időtartam-hőmérséklet kombinációk valamelyike szerint kell lefagyasztani:- 20 nap – 15 °C-on,- 10 nap – 23 °C-on,- 6 nap – 29 °C-on,2. A 15-50 cm átmérőjű vagy vastagságú húsokat a következő időtartam-hőmérséklet kombinációk valamelyike szerint kell lefagyasztani:- 30 nap – 15 °C-on,- 20 nap – 25 °C-on,- 12 nap – 29 °C-on,A hűtőhelyiségben a hőmérséklet nem lehet magasabb, mint a kiválasztott inaktiválási hőmérsékleti érték. Hitelesített termoelektromos műszerrel kell mérni, és az adatokat folyamatosan rögzíteni kell. A méréseket nem szabad közvetlenül a hideg levegőáramban végezni. A műszereket el kell zárni. A diagramoknak tartalmazniuk kell a húsvizsgálati nyilvántartásból a behozatalt és a fagyasztás kezdetének és befejezésének dátumát és időpontját illetően a vonatkozó számokat, azokat összeállításuk után egy évig meg kell őrizni.III. 3. módszerA hőmérséklet ellenőrzése a húsdarabok belsejében.1. A következő időtartam-hőmérséklet kombinációkat kell alkalmazni, ha a hőfokot a húsdarab közepén ellenőrzik, és teljesülnek a 2.–6. pont szerinti feltételek:- 106 óra – 18 °C-on,- 82 óra – 21 °C-on,- 63 óra – 23,5 °C-on,- 48 óra – 26 °C-on,- 35 óra – 29 °C-on,- 22 óra – 32 °C-on,- 8 óra – 35 °C-on,- félóra – 37 °C-on.2. A fagyasztva érkezett húst ebben az állapotban kell tartani.3. A szállítmányokat a hűtőhelyiségben elkülönítve, lezárva kell tárolni.4. Fel kell jegyezni azt a dátumot és időpontot, amikor az egyes szállítmányokat behozzák a hűtőhelyiségbe.5. A fagyasztóhelyiség technikai felszerelése és energiaellátása olyan legyen, hogy az 1. pontban megadott hőmérsékletet igen hamar el lehessen érni és fenn lehessen tartani a hús minden egyes részében.6. A hőmérsékletet hitelesített termoelektromos műszerekkel kell mérni, és folyamatosan fel kell jegyezni. A hőmérő érzékelőjét egy hitelesített húsdarab közepébe kell helyezni, amely legalább akkora, mint a legvastagabb fagyasztandó húsdarab. Ezt a hitelesített húsdarabot a hűtőhelyiség legkedvezőtlenebb adottságú helyén kell elhelyezni, nem a hűtőberendezés közelében, és úgy, hogy ne legyen közvetlenül kitéve a hideg levegőáramnak. A műszereket el kell zárni. A diagramoknak tartalmazniuk kell a húsvizsgálati nyilvántartásból a behozatalt és a fagyasztás kezdetének és befejezésének dátumát és időpontját illetően a vonatkozó számokat; azokat összeállításuk után egy évig meg kell őrizni."C. Az irányelv a következő V. melléklettel egészül ki:"V. MELLÉKLETA lóhús vizsgálata és fagyasztása1. VizsgálatA lóhús vizsgálatát az I. mellékletben említett valamely emésztéses módszer szerint kell elvégezni, a következő módosításokkal:- Legalább 10 g-os mintákat kell venni a nyelvizomból vagy a rágóizomból. Ha nem áll a rendelkezésre a nyelvizom vagy a rágóizom, ugyanakkora mintát kell venni a rekeszoszlopnak az inas részbe átmenő részéből. Az izmot a kötőszövettől és a zsírtól meg kell tisztítani.- Egy 5 g-os mintát emésztéses vizsgálatra kell bocsátani, ha az egyesített mintáknak az I. melléklet III–VII. számú módszerei szerint végzett mesterséges emésztését alkalmazzák. Az emésztéses vizsgálatra kerülő izom össztömege nem lehet több 100 g-nál, ha az I. melléklet III., IV., V. és VI. módszerét, illetve 35 g-nál, ha az I. melléklet VII. módszerét alkalmazzák.- Pozitív eredmény esetén egy további 10 g-os mintát kell venni a későbbi független vizsgálathoz.2. A lóhús fagyasztásaA trichina fagyasztással történő elpusztításához a lóhúst a IV. mellékletben ismertetett módszerek valamelyikének megfelelően hideg kezelés alá kell vetni."--------------------------------------------------


title: A Bizottság 96/86/EK irányelve (1996. december 13.) a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0086

Hivatalos Lap L 335 , 24/12/1996 o. 0043 - 0044

		A Bizottság 96/86/EK irányelve(1996. december 13.)a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 94/55/EK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 8. cikkére,mivel a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás, általánosan ismert rövidítéssel ADR, A. és B. mellékletének módosított változatát, amely a 94/55/EK irányelv A. és B. mellékletét képezi, nem csak a határt átlépő szállításra kell alkalmazni, hanem az egyes tagállamokon belüli szállításokra is;mivel a 94/55/EK irányelv mellékletei az ADR 1995. január 1-jétől hatályos formáját tartalmazzák, amelyet azóta minden nyelven kiadtak [2];mivel az ADR-t kétévente korszerűsítik, és ezért 1997. január 1-jétől újabb, módosított változata lép hatályba;mivel a 8. cikk értelmében az ezen irányelv által szabályozott területen bekövetkezett műszaki és tudományos fejlődéshez, valamint az új szabályokhoz történő hozzáigazítás érdekében szükséges módosításokat a 9. cikk szerinti eljárásnak megfelelően kell elfogadni;mivel az érintett gazdasági ágazatoknak alkalmazkodniuk kell az új ADR-szabályokhoz, és ehhez a 94/55/EK irányelv mellékleteit módosítani kell;mivel ezen irányelv előírásai összhangban vannak a 94/55/EK irányelv 9. cikkében szereplő bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 94/55/EK irányelv a következőképpen módosul:1. A. melléklet:"Az A. melléklet a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás (ADR) 1997. január 1-jétől hatályos változatának 2000-től 3999-ig terjedő szélzetszámainak előírásaiból áll, azzal az eltéréssel, hogy a "Szerződő Fél" helyett "tagállam"-ot kell érteni.Megjegyzés:Az ADR A. mellékletének 1995. évi, egységes szerkezetbe foglalt szövegét módosító 1997. évi szöveg a Közösség minden hivatalos nyelvén megjelenik, amint a szöveg minden nyelven elkészül."2. B. melléklet:"A B. melléklet a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás (ADR) 1997. január 1-jétől hatályos változatának 10000-től 270000-ig terjedő szélzetszámainak előírásaiból áll, azzal az eltéréssel, hogy a "Szerződő Fél" helyett "tagállam" értendő.Megjegyzés:Az ADR B. mellékletének 1995. évi, egységes szerkezetbe foglalt szövegét módosító 1997. évi szöveg a Közösség minden hivatalos nyelvén megjelenik, amint a szöveg minden nyelven elkészül."2. cikk(1) A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1997. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. december 13-án.a Bizottság részérőlNeil Kinnocka Bizottság tagja[1] HL L 319., 1994.12.12., 7. o.[2] HL L 275., 1996.10.28., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2003/100/EK irányelve (2003. október 31.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0100

Hivatalos Lap L 285 , 01/11/2003 o. 0033 - 0037

		A Bizottság 2003/100/EK irányelve(2003. október 31.)a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a 2003/57/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,mivel:(1) A 2002/32/EK irányelv előírja, hogy tilos azon takarmányozásra szánt termékek használata, amelyek az annak I. mellékletében meghatározott legnagyobb szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.(2) A 2002/32/EK irányelv elfogadásakor kijelentették, hogy az I. mellékletben meghatározott rendelkezéseket a legújabb tudományos kockázatértékelés alapján és a szennyezett, nem megfelelő, takarmányozásra szánt termékek hígítására vonatkozó tilalom figyelembevételével felül fogják vizsgálni.(3) A takarmányozási tudományos bizottságot megfelelően felkérték, hogy haladéktalanul készítse el a legújabb tudományos kockázatértékelést. A takarmányozási tudományos bizottság 2003. február 20-án véleményt fogadott el a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról, amelyet 2003. április 25-én aktualizált. Ez a vélemény átfogó áttekintést ad a különböző nemkívánatos anyagok takarmányban való jelenlétének az emberi és állati egészségre gyakorolt lehetséges kockázatairól.(4) Mindazonáltal a takarmányozási tudományos bizottság elismerte, hogy további részletes kockázatértékelésre van szükség ahhoz, hogy a 2002/32/EK irányelv I. mellékletének teljes felülvizsgálata lehetséges legyen. 2003 májusa óta az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) átvette az Európai Bizottság hatáskörét a takarmány- és élelmiszerbiztonság tudományos értékelésére vonatkozóan. Az EFSA-t felkérték e részletes kockázatértékelés elkészítésére.(5) Időközben kiderült, hogy néhány fontos és értékes takarmány-alapanyaggal való ellátás veszélyes lehet, mert néhány takarmány-alapanyagban egy nemkívánatos anyag szintje a normál háttérszennyezettségnek köszönhetően közel azonos vagy meghaladja a 2002/32/EK irányelv I. mellékletében meghatározott legnagyobb megengedhető tartalmat. Ellentmondásokat is találtak a melléklet rendelkezései között.(6) A mellékletet ezért ideiglenesen módosítani kell a részletes tudományos kockázatértékelés elkészüléséig, fenntartva az emberi és az állati egészség, illetve a környezet védelmének magas szintjét.(7) Az emberi és az állati egészség, illetve a környezet magas szintű védelmének fenntartására tekintettel, elismert, hogy állatok takarmány-alapanyaggal való közvetlen etetése vagy kiegészítő takarmány használata esetén, napi adagban való alkalmazásuk nem vezethet ahhoz, hogy az állatok egy nemkívánatos anyag magasabb szintjének legyenek kitéve, mint az a legnagyobb szint, amelynek akkor vannak kitéve, ha kizárólag teljes értékű takarmányt használnak a napi adagban.(8) A takarmányozási tudományos bizottság megerősíti, hogy az arzén szerves formájában korlátozottan mérgező. Ezért az összarzén-tartalom meghatározása a takarmányban nem mindig tükrözi pontosan azt a kockázatot, amit az szervetlen formájában jelent. Az arzén szerves és szervetlen formáját azonban csak egy komplex analitikai módszerrel lehet megkülönböztetni, ami nehezen alkalmazható a hatósági ellenőrzések keretében. Ezért a legnagyobb tartalomnak az összarzén-tartalomra kell vonatkoznia, további részletesebb analízis előírásának lehetőségével, különösen Hizikia fusiforme előfordulása esetén. Az összarzén meghatározására vonatkozó közösségi analitikai módszer hiányában, bizonyítani kell, hogy a jelentős részében szerves arzént tartalmazó, hiteles anyagminta alkalmazásával végzett mintakezelési eljárást és analitikai módszert megbízhatóan elvégezték.(9) Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a tengeri eredetű takarmány-alapanyagokban jelenlévő arzén több mint 95 %-a a legkevésbé mérgező szerves formájá- ban található, és hogy a legújabb fejlesztések magasabb halolaj- és halliszt-tartalmú haltápok kialakításával számolnak.(10) A néhány ásványi takarmány-alapanyagban jelenleg megengedhető legnagyobb arzén-, ólom-, és fluortartalom nem tükrözi a jelenlegi normál háttérszennyezettségi szintet. Az ásványi takarmányokban e nemkívánatos anyagok biológiai hozzáférhetőségének csökkentésével megfelelően biztosítani kell, hogy e lényeges és értékes takarmány-alapanyagok az állati és emberi egészség, illetve a környezet veszélyeztetése nélkül értékesíthetők legyenek.(11) Az aflatoxin B1 genotoxikus rákkeltő, amelyet tejben aflatoxin M1 anyagcseretermék formában mutatnak ki. Ezért az aflatoxin legnagyobb megengedhető szintjét ésszerűen elérhető alacsony szinten kell tartani a közegészség védelme érdekében. Megfelelő kezeléssel és szárítási gyakorlattal a különböző takarmány-alapanyagok aflatoxin-tartalma alacsonyan tartható, és hatékony dekontamináló eljárások vannak az aflatoxin B1-tartalom csökkentésére. Minden takarmány-alapanyag esetében ugyanaz a legnagyobb megengedhető aflatoxin B1-tartalom alkalmazandó.(12) Az egész gyapotmag természetes összetevőjeként nagy szabadgosszipol-tartalommal bír. Ezért az egész gyapotmagban lévő szabad gosszipolra különös legnagyobb megengedhető tartalmat kell meghatározni.(13) Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 2002/32/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a hatálybalépése után 12 hónappal megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezéseket, valamint az e rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. október 31-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 151., 2003.6.19., 38. o.[2] HL L 140., 2002.5.30., 10. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 2002/32/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:1. Az 1., 2. és 3. pont helyébe a következő szöveg lép:"Nemkívánatos anyag | Takarmányozásra szánt termék | Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan |(1) | (2) | (3) |1.Arzén | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 2 |–fűből, szárított lucernából, szárított lóheréből készült liszt, szárított cukorrépa pép, szárított cukorrépa szelet | 4 |–pálmamag-pogácsa | 4 |–foszfátok és mésztartalmú tengeri algák | 10 |–kalcium-karbonát | 15 |–magnéziumoxid | 20 |–halak vagy más tengeri állatok feldolgozásából nyert takarmány | 15 |–moszatliszt és moszatlisztből nyert takarmány-alapanyagok | 40 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 2 |–halak és prémes állatok teljes értékű takarmányai | 6 |Kiegészítő takarmányok, kivéve: | 4 |–ásványi takarmányok | 12 |2.Ólom | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 10 |–zöldtakarmány | 40 |–foszfátok és mésztartalmú tengeri algák | 15 |–kalcium-karbonát | 20 |–takarmányélesztő | 5 |Teljes értékű takarmányok | 5 |Kiegészítő takarmányok, kivéve: | 10 |–ásványi takarmányok | 15 |3.Fluor | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 150 |–állati eredetű takarmányok, a tengeri rákfélék, pl. krill kivételével | 500 |–foszfátok és tengeri rákfélék, pl. krill | 2000 |–kalcium-karbonát | 350 |–magnézium-oxid | 600 |–mésztartalmú tengeri algák | 1000 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 150 |–teljes értékű marha-, juh- és kecsketakarmányok | |–tejelő | 30 |–más | 50 |–teljes értékű sertéstakarmányok | 100 |–teljes értékű baromfitápok | 350 |–teljes értékű csirketápok | 250 |Marháknak, juhoknak és kecskéknek szánt ásványi keverékek | 2000 |Más kiegészítő takarmányok | 125 |2. A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:"Nemkívánatos anyag | Takarmányozásra szánt termék | Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan |(1) | (2) | (3) |7.Aflatoxin B1 | Minden takarmány-alapanyag | 0,02 |Teljes értékű marha-, juh és kecsketakarmányok, kivéve: | 0,02 |–tejelő állatoknak szánt takarmányok | 0,005 |–borjú- és báránytakarmányok | 0,01 |Teljes értékű sertés- és baromfitakarmányok (kivéve a növendék állatoknak szánt takarmányt) | 0,02 |Más teljes értékű takarmányok | 0,01 |Kiegészítő marha-, juh- és kecsketakarmányok (kivéve a tejelő állatoknak, borjaknak és bárányoknak szánt kiegészítő takarmányt) | 0,02 |Kiegészítő sertés- és baromfitakarmányok (kivéve a növendék állatoknak szánt kiegészítő takarmányt) | 0,02 |Más kiegészítő takarmányok | 0,005" |3. A 9. pont helyébe a következő szöveg lép:"Nemkívánatos anyag | Takarmányozásra szánt termék | Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan |(1) | (2) | (3) |9.Szabad gosszipol | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 20 |–gyapotmag | 5000 |–gyapotmag-pogácsa és gyapotmag-liszt | 1200 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 20 |–teljes értékű marha-, juh- és kecsketakarmányok | 500 |–teljes értékű baromfi- (a tojótyúkok kivételével) és borjútakarmányok | 100 |–teljes értékű nyúl- és sertéstakarmányok (kivéve a malactakarmányt) | 60" |4. A 22. pont helyébe a következő szöveg lép:"Nemkívánatos anyag | Takarmányozásra szánt termék | Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvesség- tartalmú takarmányra vonatkozóan |(1) | (2) | (3) |22.Endoszulfán (az alfa- és béta-izomerek, valamint az endoszulfán-szulfát összege endoszulfánban kifejezve) | Összes takarmány kivéve: | 0,1 |–kukorica és a feldolgozásából nyert termékek | 0,2 |–olajos magvak és feldolgozásukból nyert termékek | 0,5 |–teljes értékű haltáp | 0,005" |--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2004/52/EK irányelve (2004. április 29.) a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0052

Hivatalos Lap L 166 , 30/04/2004 o. 0124 - 0143

		Az Európai Parlament és a Tanács 2004/52/EK irányelve(2004. április 29.)a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 7. cikkének (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) A telematikának – különös tekintettel az elektronikus díjszedésre (EFC) – a közúti közlekedésben történő fokozott alkalmazásáról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalásával [4] a Tanács felszólította a Bizottságot és a tagállamokat az EFC-rendszerek összehangolt fejlesztési stratégiája kidolgozására az európai szintű és megfelelő mértékű átjárhatóság elérése céljából. A Bizottságnak az európai együttműködtethető elektronikus díjbeszedő rendszerekről szóló közleménye képezi e stratégia első szakaszát.(2) A közúti infrastruktúra költségeinek finanszírozása vagy az útdíjak beszedése érdekében elektronikus útdíjszedő rendszereket (a továbbiakban együttesen: elektronikus útdíjszedő rendszerek) üzembe állító tagállamok többsége rövid tartományú mikrohullámú technológiát és 5,8 GHz-hez közeli frekvenciákat alkalmaz, de ezek a rendszerek jelenleg nem teljesen kompatibilisek egymással. Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által megkezdett, a mikrohullámú technológiára vonatkozó munkák eredményeképpen – a műszaki előszabványok 1997-ben történt elfogadását követően – 2003 januárjában elkészültek az 5,8 GHz-es mikrohullámú elektronikus útdíjszedő rendszerek kompatibilitását célzó műszaki szabványok. Azonban ezek az előszabványok nem terjednek ki az összes, a Közösségben üzemben lévő célorientált rövid távolságú kommunikáció (Dedicated Short-Range Communications – DSRC) 5,8 GHz-es rendszerre, és két, nem teljes mértékben kompatibilis változatot tartalmaznak. Az előszabványok a számítógéprendszerek közötti kommunikációhoz a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által meghatározott, nyíltrendszer-összekapcsolási modelleken alapulnak.(3) Azonban a berendezések gyártói és az infrastruktúra üzemeltetői megegyeztek a Közösségen belül a már létező 5,8 GHz-es DSRC-rendszereken alapuló, együttműködtethető termékek kifejlesztésében. A felhasználók rendelkezésére bocsátandó berendezéseknek ennek megfelelően képesnek kell lenniük az olyan technológiákkal való kommunikációra, amelyeket csak az új elektronikus útdíjszedő rendszerekben fognak alkalmazni a Közösségen belül 2007. január 1-jét követően, azaz a műholdas helymeghatározó technológiával, a GSM-GPRS szabványokat használó mobilkommunikációs technológiával, valamint az 5,8 GHz-es mikrohullámú technológiával.(4) A szabványosítással kapcsolatos munkát a lehető leghamarabb be kell fejezni az olyan műszaki szabványok létrehozása érdekében, amelyek biztosítják az 5,8 GHz-es mikrohullámú technológián, a műholdas helymeghatározó technológián, valamint a mobilkommunikációs technológián alapuló elektronikus útdíjszedő rendszerek közötti műszaki kompatibilitást a piac további széttöredezésének elkerülése érdekében.(5) Rendelkezni kell arról, hogy a tagállamokban és a szomszédos országokban az elektronikus útdíjszedő rendszerek széleskörűen elterjedjenek, közösségi szinten pedig egyre inkább szükség van a jövőbeni útdíjpolitikának és a jövőbeni műszaki fejlesztéseknek megfelelően átjárható rendszerekre.(6) Az elektronikus útdíjszedő rendszereknek átjárhatónak kell lenniük, továbbá nyitott és nyilvános szabványokon kell alapulniuk, amelyek megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetőek valamennyi szolgáltató részére.(7) Az új elektronikus útdíjszedő rendszerek bevezetése során elegendő berendezést kell rendelkezésre bocsátani az érintett vállalkozások közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében.(8) Különösen nagyfokú rugalmasságuknak és sokoldalúságuknak köszönhetően az új műholdas helymeghatározó (GNSS) és mobilkommunikációs (GSM/GPRS) technológiák alkalmazása az elektronikus útdíjszedő rendszerek esetében hozzájárulhat a közösségi és tagállami szinten tervezett, új útdíjszámítási elvek által megfogalmazott elvárások teljesítéséhez. E technológiák lehetővé teszik a különböző kategóriájú utakon megtett kilométerek költséges infrastrukturális beruházások nélküli kiszámítását. Ezen kívül további új biztonsági és információs szolgáltatások igénybevételét teszik lehetővé az utazók számára, például a balesetet szenvedett gépjármű automatikusan ad le vészjelzést és ezzel meghatározza a helyzetét, valamint lehetővé válik a közlekedési helyzettel, a forgalomsűrűséggel és az utazási idővel kapcsolatos valós idejű tájékoztatás. A műholdas helymeghatározásra vonatkozóan a Közösség által 2002-ben indított Galileo-projekt a tervek szerint 2008-tól a jelenlegi műholdas navigációs rendszerek által biztosítottnál jobb minőségű információs szolgáltatást biztosít majd, amely optimális az utakra vonatkozó telematikus szolgáltatások számára. Az európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás (EGNOS) által alkotott előzetes rendszer hasonló eredménnyel már 2004-ben üzemelni fog. Azonban ezek az innovatív rendszerek felszínre hozhatják az ellenőrzések megbízhatóságával és a csalások megelőzésével kapcsolatos problémákat. Ugyanakkor a fent említett jelentős előnyök miatt a műholdas helymeghatározás és a mobilkommunikációs technológia alkalmazása elvben ajánlott az új elektronikus útdíjszedő rendszerek bevezetése során.(9) A már használatban lévő vagy az elkövetkezendő évekre tervezett elektronikus útdíjszedő rendszerekkel kapcsolatos különféle technológiák elszaporodása (elsősorban az 5,8 GHz-es mikrohullám, a műholdas helymeghatározás és a mobilkommunikáció), valamint a tagállamok és a szomszédos országok által az elektronikus útdíjszedő rendszereikkel kapcsolatban kötelezővé tett előírások elburjánzása veszélyezteti mind a belső piac zökkenőmentes működését, mind pedig a közlekedéspolitika célkitűzéseinek a megvalósítását. Ez ahhoz vezethet, hogy a nehéz tehergépjárművek vezetőfülkéiben elszaporodnak az inkompatibilis és drága elektronikus berendezések, illetve ahhoz, hogy a vezetők hibát követnek el a berendezések használata során, például akaratukon kívül elmulasztják a fizetést. A különböző technológiák ilyen mértékű elburjánzása a felhasználók és a gépjárműgyártók számára a költségek miatt, valamint biztonsági és jogi szempontból is elfogadhatatlan.(10) A belső piac működésének mesterséges akadályait meg kell szüntetni, továbbra is lehetővé téve azonban a tagállamok és a Közösség számára helyi, nemzeti vagy nemzetközi szinten az összes járműtípusra vonatkozóan különböző útdíj-felszámítási politikák végrehajtását. A gépjárművekbe szerelt berendezéseknek lehetővé kell tenniük ezen útdíjszámítási elvek alkalmazását, az összes tagállam állampolgáraira vonatkozó megkülönböztetésmentesség elveinek megfelelően. Ezért a lehető leghamarabb biztosítani kell az elektronikus útdíjszedő rendszerek közösségi szintű átjárhatóságát.(11) A gépjárművezetők jogosan aggódnak az utak infrastruktúrájával kapcsolatos szolgáltatások minőségének fejlesztésével kapcsolatban, különösen a biztonság, csakúgy, mint a fizetőhelyeken létrejövő torlódás jelentős csökkentése vonatkozásában, különösképpen forgalmas napokon és a közúthálózat egyes rendkívül forgalmas pontjain. Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás meghatározásakor ezeket az aggodalmakat figyelembe kell venni. Továbbá rendelkezni kell arról, hogy az előírt technológiákat és alkatrészeket – amennyire műszakilag lehetséges – kombinálni lehessen egyéb járműalkatrészekkel, különösen az elektronikus tachográffal és a segélyhívó berendezésekkel. Az intermodális rendszereket egy későbbi fázisban nem szabad kizárni.(12) Megfelelő berendezésekkel az útdíjszedés mellett egyéb, jövőbeli alkalmazások elérhetőségét is biztosítani kell.(13) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatásnak műszaki, szerződéses és eljárási szinten biztosítania kell az átjárhatóságot, a következőkre kiterjedően:a) az ügyfelek és a szolgáltatást kínáló üzemeltetők közötti egyetlen, a szerződésekre vonatkozó szabályoknak megfelelő szerződés, amely a teljes hálózathoz való hozzáférést biztosító szolgáltatás nyújtását teszi lehetővé az üzemeltetők és/vagy kibocsátók számára;b) egy sor műszaki szabvány és előírás, amely lehetővé teszi az ipar számára, hogy biztosítsa a szolgáltatás nyújtásához szükséges berendezéseket.(14) A szerződéses együttműködtethetőség jelentős egyszerűsítést jelent egyes úthasználók számára, valamint az adminisztrációjuk terén jelentős megtakarítást a kereskedelmi célú úthasználók számára.(15) Az elektronikus útdíjszedő rendszerek jelentősen hozzájárulnak a balesetveszély csökkentéséhez, növelve ezáltal az utak biztonságát, hozzájárulnak ezenkívül a készpénzes tranzakciók száma és a fizetőhelyeken kialakuló torlódások csökkentéséhez, különösen a forgalmas napokon. Ezen kívül csökkentik a járművek várakozásának, újraindításának és torlódásának negatív környezeti hatásait, csakúgy, mint az új fizetőkapuk felállításával vagy a már meglévő kapuk kibővítésével járó környezeti hatásokat.(16) A 2010-re vonatkozó európai közlekedéspolitikáról szóló fehér könyv a közúti forgalom biztonságára és gördülékenységére vonatkozó célkitűzéseket tartalmaz. E célkitűzések elérésében kulcsszerepet játszanak az átjárható intelligens közlekedési szolgáltatások és rendszerek.(17) Az elektronikus útdíjszedő rendszerek bevezetésével együtt jár a személyes adatok kezelése. A személyes adatok kezelését a közösségi szabályokkal összhangban kell végezni, többek között a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [5], valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [6] megfelelően. A személyes adatok védelméhez való jogot az Európai Unió alapjogi chartájának 8. cikke kifejezetten elismeri.(18) Az olyan bankszámlák vagy hitelkártya/betétikártya-számlák útdíjjal történő automatikus terhelése, amelyeket a Közösségen belül vagy azon kívül bárhol bocsátottak ki, annak a függvénye, hogy a Közösségen belül valósuljon meg a működőképes, megkülönböztetésmentes szolgáltatási díjakat alkalmazó díjszedés.(19) A tagállamokban működő elektronikus útdíjszedő rendszereknek a következő alapvető követelményeknek kell megfelelniük: a rendszernek alkalmasnak kell lennie a jövőbeni technológiai és rendszerfejlesztések azonnali beépítésére a régebbi modellek és módszerek költséges cseréje nélkül, és az utakat magán és kereskedelmi céllal igénybe vevők költségeinek jelentéktelennek kell lennie az ezen úthasználók és az egész társadalom számára ebből eredő előnyökhöz képest, és a tagállamokban történő bevezetése nem jelenthet a nemzeti úthálózat használói és az egyéb tagállamok úthálózat használói közötti semmilyen megkülönböztetést.(20) Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, különösen a belső piacon az elektronikus útdíjszedő rendszerek átjárhatóságát és egy, a teljes útdíjköteles közösségi közúthálózatot lefedő európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás bevezetését a tagállamok nem képesek megfelelően megvalósítani, és ezért – a célkitűzés európai dimenziója miatt – az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség – a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében megállapított elvével összhangban – intézkedéseket fogadhat el. Ez az irányelv az arányosságnak az említett cikkben meghatározott elvével összhangban nem terjed túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéken.(21) Biztosítani kell az érdekelt felek (mint például a díjszedési szolgáltatás üzemeltetői, az infrastruktúra működtetői, az elektronikai és az autóipar képviselői, valamint a felhasználók) bevonását az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás kiépítésének műszaki és szerződéses vonatkozásai tekintetében folytatott bizottsági konzultációkba. Adott esetben a Bizottságnak konzultálnia kell az olyan nem kormányzati szervezetekkel is, amelyek a magánélet védelme, a közúti közlekedésbiztonság és a környezetvédelem területén tevékenykednek.(22) Az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás létrehozásához először is az szükséges, hogy az ezen irányelvvel létrehozott, az elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság iránymutatásokat fogadjon el.(23) Ez az irányelv nem befolyásolja a tagállamok szabadságát abban a tekintetben, hogy a közúti infrastruktúra használatáért felszámított díjak vonatkozásában és adózási ügyekben szabályokat állapítsanak meg.(24) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [7] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkCélkitűzés és alkalmazási kör(1) Ez az irányelv meghatározza a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedő rendszerek átjárhatóságának biztosításához szükséges feltételeket. Ez az irányelv mindenfajta útdíj elektronikus úton történő beszedésére vonatkozik a Közösség egész közúthálózatára, városi és városok közötti utakra, autópályákra, fő- és mellékutakra, valamint különböző olyan építményekre vonatkozóan, mint alagutak, hidak, illetve kompok.(2) Ez az irányelv nem vonatkozik:a) a nem elektronikusan működő díjszedő rendszerekre;b) olyan elektronikus útdíjrendszerekre, amelyeknél nem szükséges fedélzeti eszközök beépítése;c) olyan kis, szigorúan helyi díjszedő rendszerekre, amelyek esetében az ezen irányelv követelményeinek való megfeleléshez szükséges költségek nem állnának arányban az elérhető haszonnal.(3) Az (1) bekezdésben meghatározott célkitűzés eléréséhez létre kell hozni egy európai elektronikus díjszedési szolgáltatást. Ez a szolgáltatás, amely kiegészíti a tagállamok nemzeti elektronikus útdíjszedési szolgáltatásait, biztosítja a Közösségen belül mindenhol az átjárhatóságot az olyan elektronikus díjszedő rendszereket használók számára, amelyeket már bevezettek a tagállamokban, és amelyeket ezen irányelv keretén belül a jövőben fognak bevezetni.2. cikkMűszaki megoldások(1) A 2007. január 1-jén vagy azt követően elektronikus útdíjszedési műveletek végrehajtása céljából üzembe helyezett összes új elektronikus díjszedő rendszer a következő technológiák közül alkalmaz egyet vagy többet:a) műholdas helymeghatározás;b) GSM-GPRS szabványt (hivatkozás: GSM TS 03.60/23 060) használó mobilkommunikáció;c) 5,8 GHz-es mikrohullámú technológia.(2) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatást a 3. cikk (1) bekezdése alapján helyezik üzembe. Az üzemeltetők az érdekelt felhasználók rendelkezésére bocsátanak olyan beltéri egységeket, amelyek alkalmasak az (1) bekezdésben említett technológiákat alkalmazó tagállamokban üzemben lévő összes elektronikus útdíjszedési rendszer használatára, és amelyek alkalmasak mindenféle járműben való használatra, a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott ütemtervnek megfelelően. Ezeknek a berendezéseknek legalább átjárhatónak és a tagállamokban üzemelő minden olyan rendszerrel való kommunikációra alkalmasnak kell lenniük, amelyek az (1) bekezdésben felsorolt technológiák közül egyet vagy többet használnak. Ebben a tekintetben a részletes rendelkezéseket az 5. cikk (1) bekezdésében említett bizottság határozza meg, beleértve az érdekelt felhasználók igényeinek megfelelő fedélzeti berendezések rendelkezésre bocsátására vonatkozó utasításokat.(3) Ajánlatos, hogy az ezen irányelv elfogadását követően üzembe helyezett elektronikus díjszedő rendszerek az (1) bekezdésben felsorolt műholdas helymeghatározó és mobilkommunikációs technológiákat alkalmazzák. Az egyéb technológiákat alkalmazó rendszereknek az ilyen technológiákat alkalmazó rendszerekre történő lehetséges átállása tekintetében a Bizottság az 5. cikk (1) bekezdésében említett bizottsággal közösen 2009. december 31-ig összeállít egy jelentést. Ez a jelentés tartalmaz egy, az (1) bekezdésben említett egyes technológiák alkalmazására vonatkozó tanulmányt, csakúgy, mint egy költség-haszon elemzést. Adott esetben, a Bizottság a jelentés mellé csatol az Európai Parlament és a Tanács részére egy javaslatot az átállási stratégiájára vonatkozóan.(4) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a fedélzeti berendezések alkalmasak lehetnek más technológiákhoz is azzal a feltétellel, hogy ez nem jelent a felhasználóknak további terhet vagy nem eredményez közöttük megkülönböztetést. Ahol lehetséges, a beltéri egységet csatlakoztatni kell a gépjármű elektronikus tachográfjához.(5) A használatarányos, kapus díjszedési rendszerrel rendelkező tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak az elektronikus díjszedési rendszerek használatának fokozására. Törekedni fognak annak biztosítására, hogy legkésőbb 2007. január 1-jéig a forgalom legalább 50 %-a használni tudja a fizetőkapuk mindegyikénél az elektronikus útdíjszedő rendszereket. Az elektronikus díjszedésre használt sávok a biztonsági szempontok kellő figyelembevételével alkalmasak az egyéb módon történő díjszedésre is.(6) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatással kapcsolatban a már létező díjfizetési technológiák átjárhatóságának megvalósítása érdekében elkezdett munka biztosítja e technológiák teljes kompatibilitását és az (1) bekezdésben említett technológiákhoz történő csatlakozását, valamint azok berendezéseinek egymáshoz történő csatlakozását.(7) A tagállamok biztosítják, hogy az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás üzemeltetéséhez szükséges személyes adatok kezelése az egyének szabadságát és alapvető jogait védő közösségi szabályokkal összhangban történjék, beleértve a magánélet védelmét is, valamint különösen azt, hogy betartsák a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelv rendelkezéseit.3. cikkAz európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás létrehozása(1) Létre kell hozni egy olyan európai elektronikus díjszedési szolgáltatást, amely kiterjed a Közösség összes olyan közúthálózatára, amelyen elektronikus úton szedik be a használatarányos útdíjat vagy az úthasználati átalánydíjat. Ezt az elektronikus útdíjszedési szolgáltatást szerződéses szabályok határozzák meg, amelyek lehetővé teszik az összes üzemeltető és/vagy kibocsátó számára a szolgáltatás nyújtását; a szolgáltatást ezen kívül meghatározzák még műszaki szabványok és előírások, valamint egy egyedi előfizetői szerződés az ügyfelek és a szolgáltatást nyújtó üzemeltetők és/vagy kibocsátók között. A szerződés a teljes hálózaton hozzáférést biztosít a szolgáltatáshoz, előfizetést pedig a hálózat bármely részének üzemeltetőjétől és/vagy a kibocsátótól lehet vásárolni.(2) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás független a tagállamok által egyes járműtípusokra kivetett díjakkal kapcsolatban hozott alapvető döntésektől, a díjak mértékétől, valamint a kivetett díjak céljától. Ez csak az útdíjak vagy díjak beszedésének módszerét érinti. A szolgáltatás lehetővé teszi a szerződéskötést függetlenül a jármű nyilvántartásba vételének helyétől, a szerződő felek állampolgárságától, valamint a közúthálózat azon zónájától vagy pontjától, amelyre vonatkozóan a díjat fizetni kell.(3) A rendszer lehetővé teszi az intermodalitás fejlesztését a szállítás egyéb módjainak hátrányos helyzetbe hozása nélkül.(4) Ha a tagállamok nemzeti elektronikus útdíjszedő rendszerekkel rendelkeznek, akkor biztosítaniuk kell, hogy az üzemeltetők és/vagy kibocsátók a következő ütemtervnek megfelelően kínálják ügyfeleiknek az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást:a) minden, 3,5 tonnát meghaladó jármű és minden olyan jármű esetében, amely több mint 9 személyt (sofőr + 8 utas) szállíthat, legkésőbb három évvel az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás meghatározásáról szóló, a 4. cikk (4) bekezdésében említett határozatok meghozatalát követően;b) minden egyéb típusú gépjármű esetében legkésőbb öt évvel az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás meghatározásáról szóló, a 4. cikk (4) bekezdésében említett határozatok meghozatalát követően.4. cikkAz európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás jellemzői(1) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás az ezen irányelv mellékletében felsorolt tételeken alapul.(2) Adott esetben ez a melléklet műszaki okokból módosítható az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.(3) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás a 2. cikkben említett technológiai megoldásokat alkalmazza olyan előírások felhasználásával, amelyek a nyilvánosság rendelkezésére állnak.(4) Az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás meghatározásával kapcsolatos határozatokat a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően 2006. július 1-jéig meghozza. E határozatok csak akkor hozhatók meg, ha az átjárhatóságra vonatkozóan minden feltétel – megfelelő tanulmányok alapján kiértékelve – valamennyi szempontból teljesül, beleértve a műszaki, jogi és kereskedelmi szempontokat is.(5) Ha a (4) bekezdésben említett határozatokat nem hozzák meg 2006. július 1-jéig, a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően új határidőt állapít meg e határozatok meghozatalára.(6) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás létrehozására vonatkozó műszaki határozatokat a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően hozza meg.(7) A Bizottság felkéri az érintett szabványügyi szerveket, különösen a CEN-t, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [8] meghatározott eljárásnak megfelelően, hogy sürgősen tegyenek meg minden szükséges lépést az elektronikus útdíjszedő rendszerekre alkalmazandó szabványok elfogadása érdekében a 2. cikk (1) bekezdésében felsorolt technológiákat illetően.(8) Az európai elektronikus díjszedési szolgáltatás berendezéseinek meg kell felelniük különösen a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [9], valamint az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelv előírásainak [10].5. cikkBizottsági eljárás(1) A Bizottságot munkájában az elektronikus útdíjjal foglalkozó bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.(3) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.6. cikkVégrehajtásA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2005. november 20. előtt megfeleljenek. Haladéktalanul továbbítják a Bizottságnak e rendelkezések szövegét, e rendelkezések ezen irányelvhez kapcsolódó megfelelési táblázatával együtt.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.7. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.8. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2004. április 29-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] HL C 32., 2004.2.5., 36. o.[2] HL C 73., 2004.3.23., 54. o.[3] Az Európai Parlament 2003. december 18-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2004. március 22-i együttes álláspontja (HL C 95., 2004.4.20., 53. o.) és az Európai Parlament 2004. április 20-i álláspontja[4] HL C 194., 1997.6.25., 5. o.[5] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.[6] HL L 201., 2002.7.31., 37. o.[7] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[8] HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.[9] HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.[10] HL L 139., 1989.5.23., 19. o. A legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------MELLÉKLETAz európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás meghatározásához és alkalmazásához szükséges tételekAz alább felsorolt jellemzők elengedhetetlenek az irányelvben meghatározott európai elektronikus díjszedési szolgáltatás meghatározásához és alkalmazásához. Ezek a jellemzők műszaki, eljárási és jogi kérdésekből állnak:Műszaki kérdések:a) a szolgáltatás üzemeltetési műveletei: előfizetés, használati utasítás, fedélzeti berendezések járművekbe való beszerelése és csatlakoztatása, tranzakciók végrehajtása a fizetőkapuknál vagy az útdíj folyamatos kivetése, a berendezés meghibásodása vagy műszaki hibája esetén a tranzakciós adatok visszanyerése, ellenőrző rendszerek, fizetendő összegek számlázása és beszedése, vevőszolgálat, ügyfélszolgálat, a vásárlóknak nyújtott szolgáltatás szintjének meghatározása; az ilyen üzemeltetési eljárások létrehozása során figyelembe kell venni a tagállamokban már létező eljárásokat;b) a szolgáltatás funkcionális előírásai: a beltéri egységek és a pálya melletti berendezések funkcióinak leírása;c) a szolgáltatást támogató fedélzeti és pálya melletti berendezések műszaki előírásai, valamint a betartandó szabványok, tanúsítási eljárások és korlátok;d) üzembe helyezés és ellenőrző munka az illetékes szabványügyi szervek bevonásával, valamint az alkalmazott szabványok vagy előszabványok esetleges műszaki kiegészítése az átjárhatóság biztosítása érdekében;e) a fedélzeti berendezések beszerelésére vonatkozó előírások;f) tranzakciós modellek: minden egyes különböző típusú útdíj (adott pontnál fizetendő útdíj vagy útdíj folyamatos kivetése) tranzakciós algoritmusának pontos meghatározása, valamint a fedélzeti és a pálya melletti berendezések között továbbított adatok és az adatok formátumának meghatározása;g) a beltéri egységek rendelkezésre állásának előkészítése az összes érdekelt felhasználó igényeinek megfelelően;Eljárási kérdések:h) a fedélzeti berendezések és az út menti berendezések műszaki teljesítményének, valamint a berendezések gépjárműbe történő beszerelési módjának az ellenőrzésére vonatkozó eljárások;i) a járműosztályozás paraméterei: a Közösség műszaki paraméterekre vonatkozó azon jegyzékének a jóváhagyása, amelyből az egyes tagállamok kiválasztják azokat, amelyeket útdíjpolitikájukban alkalmazni kívánnak. E paraméterek fejezik ki a járművek fizikai, motorra vonatkozó és környezeti jellemzőit. A járműosztályok e paraméterek alapján történő megállapítása a tagállamok feladata;j) egyedi esetek kezelését biztosító eljárások végrehajtása, mint például bármilyen típusú műszaki hiba esetében. Ez különösen olyan esetekre vonatkozik, amikor az útdíjszedő rendszer üzemeltetői és az úthasználók különböző országból származnak;Jogi jellegű kérdések:k) a kiválasztott műszaki megoldások érvényesítése az egyének szabadságának és alapvető jogainak védelmére – beleértve a magánélet védelmét is – szolgáló közösségi szabályokhoz képest. Különösen a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvnek való megfelelést kell biztosítani;l) a megkülönböztetésmentességre vonatkozó olyan közös szabályok és minimumkövetelmények meghatározása, amelyeket a potenciális szolgáltatóknak tiszteletben kell tartaniuk a szolgáltatás nyújtása során;m) az elektronikus útdíjakkal kapcsolatos végrehajtási szabályok harmonizálása lehetőségeinek vizsgálata;n) az útdíjszedő rendszer üzemeltetői közötti egyetértési nyilatkozat, amely lehetővé teszi az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás végrehajtását, beleértve a viták rendezésére szolgáló eljárásokat is.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2006/8/EK irányelve ( 2006. január 23. ) a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II., III. és V. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               24.1.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/12

         A BIZOTTSÁG 2006/8/EK IRÁNYELVE
   (2006. január 23.)
   a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II., III. és V. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Azon készítmények esetében, amelyek egy vagy több olyan anyagból állnak, amelyeket a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (2) I. melléklete karcinogén, mutagén és/vagy reprodukciót károsító anyagként sorol be, jelenleg a kockázat jellegére utaló tájékoztatást (R-mondatokat) feltüntető címke segítségével jelölni kell, hogy a készítmény – osztályozása alapján – az 1. vagy 2., és egyidejűleg azt is, hogy a 3. kategóriába tartozik. Mindkét R-mondat feltüntetése azonban ellentmondásosságot eredményez. Javasolt ezért a készítményeket csak a szigorúbb kategóriába besorolni, és ennek megfelelően címkézni.

               (2)

               A vízi környezetre nagyon mérgező („N” osztályozású) és az R50 vagy R50/53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagok esetében azokra, amelyeket a 67/548/EGK irányelv I. melléklete felsorol, jelenleg egyedi koncentráció-határértékek (specific concentration limits, SCLs) vonatkoznak annak érdekében, hogy ne nyíljon lehetőség az általuk jelentett veszélyt alábecsülni. Ez az intézkedés torzulást eredményez: míg a 67/548/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt anyagokat tartalmazó készítményekre egyedi koncentráció-határértékek vonatkoznak, addig az I. mellékletbe még fel nem vett, de ideiglenesen a 67/548/EGK irányelv 6. cikke alapján osztályozott és címkézett anyagokat tartalmazó készítményekre nem alkalmaznak egyedi koncentráció-határértékeket. Ezért biztosítani kell, hogy a vízi környezetre nagyon mérgező anyagokat tartalmazó készítmények mindegyikére azonos módon alkalmazzák az egyedi koncentráció-határértékeket.

               (3)

               2001. augusztus 6-án a Bizottság elfogadta a 67/548/EGK irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló 2001/59/EK irányelvet (3). A 2001/59/EK irányelv felülvizsgálta a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében ismertetett, az ózonlebontó anyagok osztályozására és címkézésére vonatkozó kritériumokat. A módosított III. melléklet jelenleg az R59 R-mondat és az „N” veszélyszimbólum együttes feltüntetését írja elő.

               (4)

               Az 1999/45/EK irányelv V. mellékletében a csomagolással és címkézéssel kapcsolatos követelmények leírása során használt terminológia – következetlensége folytán – aggályosnak tekinthető. Ezért helyénvaló az 1999/45/EK irányelv V. mellékletének megszövegezését pontosítás céljából módosítani.

               (5)

               Következésképp az 1999/45/EK irányelv II., III. és V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak annak a bizottságnak a véleményével, melyet – az 1999/45/EK irányelv 20. cikke alapján – a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelmét hátráltató technikai akadályok felszámolásáról szóló irányelvek műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében hoztak létre,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Az 1999/45/EK irányelv II., III. és V. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. március 1-jéig megfeleljenek. Haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot e rendelkezések szövegéről, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatról.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. január 23-án.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o. A legutóbb a 2004/66/EK tanácsi irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2004/73/EK bizottsági irányelvvel (HL L 152., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

      (3)  HL L 225., 2001.8.21., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az 1999/45/EK irányelv a következőképpen módosul:

                  1.

                  A II. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              A VI. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
                              „VI. táblázat

                                          Az anyag osztályozása

                                          A készítmény osztályozása

                                          1. és 2. kategória

                                          3. kategória

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú karcinogén anyagok R45 vagy R49 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 0,1 %
                                          karcinogén
                                          esettől függően R45 vagy R49 kötelező

                                          3-as kategóriájú karcinogén anyagok R40 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 1 %
                                          karcinogén
                                          R40 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R45 jelzéssel
                                              (1))

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú mutagén anyagok R46 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 0,1 %
                                          mutagén
                                          R46 kötelező

                                          3-as kategóriájú mutagén anyagok R68 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 1 %
                                          mutagén
                                          R68 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R46 jelzéssel)

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R60 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

                                          Koncentráció ≥ 0,5 %
                                          reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)
                                          R60 kötelező

                                          3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R62 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

                                          Koncentráció ≥ 5 %
                                          reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)
                                          R62 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R60 jelzéssel)

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R61 jelzéssel (fejlődés)

                                          Koncentráció ≥ 0,5 %
                                          reprodukciót károsító (fejlődés)
                                          R61 kötelező

                                          3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R63 jelzéssel (fejlődés)

                                          Koncentráció ≥ 5 %
                                          reprodukciót károsító (fejlődés)
                                          R63 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R61 jelzéssel)

                              b)

                              A VI. A. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
                              „VI. A. táblázat

                                          Az anyag osztályozása

                                          A készítmény osztályozása

                                          1. és 2. kategória

                                          3. kategória

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú karcinogén anyagok R45 vagy R49 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 0,1 %
                                          karcinogén
                                          esettől függően R45 vagy R49 kötelező

                                          3-as kategóriájú karcinogén anyagok R40 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 1 %
                                          karcinogén
                                          R40 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R45 jelzéssel
                                              (2))

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú mutagén anyagok R46 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 0,1 %
                                          mutagén
                                          R46 kötelező

                                          3-as kategóriájú mutagén anyagok R68 jelzéssel

                                          Koncentráció ≥ 1 %
                                          mutagén
                                          R68 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R46 jelzéssel)

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R60 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

                                          Koncentráció ≥ 0,2 %
                                          reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)
                                          R60 kötelező

                                          3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R62 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

                                          Koncentráció ≥ 1 %
                                          reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)
                                          R62 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R60 jelzéssel)

                                          1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R61 jelzéssel (fejlődés)

                                          Koncentráció ≥ 0,2 %
                                          reprodukciót károsító (fejlődés)
                                          R61 kötelező

                                          3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R63 jelzéssel (fejlődés)

                                          Koncentráció ≥ 1 %
                                          reprodukciót károsító (fejlődés)
                                          R63 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R61 jelzéssel)

                  2.

                  A III. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              Az A. részben a b) (1) (I) szakasz 2. pontját el kell hagyni;

                              b)

                              A B. részben az 1. táblázat helyébe a következő táblázatok lépnek:
                              „1.a. táblázat
                              Akut vízi toxicitás és hosszú távú káros hatások

                                          Az anyag osztályozása

                                          A készítmény osztályozása

                                          N, R50–53

                                          N, R51–53

                                          R52–53

                                          N, R50–53

                                          lásd: 1.b. táblázat

                                          lásd: 1.b. táblázat

                                          lásd: 1.b. táblázat

                                          N, R51–53

                                          Cn ≥ 25 %

                                          2,5 % ≤ Cn < 25 %

                                          R52–53

                                          Cn ≥ 25 %

                                    Azon készítményekre, melyek N, R50–53 besorolással rendelkező anyagokat tartalmaznak, az 1.b. táblázatban feltüntetett koncentráció-határértékek vonatkoznak, és esetükben az ezekből eredő osztályozást kell alkalmazni.
                              1.b. táblázat
                              A vízi környezetre nagyon mérgező anyagok akut vízi toxicitása és hosszú távú káros hatásai

                                          az N, R50–53 besorolású anyag LC50- vagy EC50-értéke (»L(E)C50«) (mg/l-ben kifejezve)

                                          A készítmény osztályozása

                                          N, R50–53

                                          N, R51–53

                                          R52–53

                                          0,1 < L(E)C50 ≤ 1

                                          Cn ≥ 25 %

                                          2,5 % ≤ Cn < 25 %

                                          0,25 % ≤ Cn < 2,5 %

                                          0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

                                          Cn ≥ 2,5 %

                                          0,25 % ≤ Cn < 2,5 %

                                          0,025 % ≤ Cn < 0,25 %

                                          0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

                                          Cn ≥ 0,25 %

                                          0,025 % ≤ Cn < 0,25 %

                                          0,0025 % ≤ Cn < 0,025 %

                                          0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

                                          Cn ≥ 0,025 %

                                          0,0025 % ≤ Cn < 0,025 %

                                          0,00025 % ≤ Cn < 0,0025 %

                                          0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

                                          Cn ≥ 0,0025 %

                                          0,00025 % ≤ Cn < 0,0025 %

                                          0,000025 % ≤ Cn < 0,00025 %

                                          Azon készítmények esetében, melyek 0,00001 mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagokat tartalmaznak, a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek).”

                              c)

                              A B. részben a 2. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
                              „2. táblázat
                              Akut vízi toxicitás

                                          Vagy N, R50 vagy N, R50–53 besorolású anyag LC50- vagy EC50-értéke (»L(E)C50«) (mg/l-ben kifejezve)

                                          A készítmény osztályozása N, R50

                                          0,1 < L(E)C50 ≤ 1

                                          Cn ≥ 25 %

                                          0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

                                          Cn ≥ 2,5 %

                                          0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

                                          Cn ≥ 0,25 %

                                          0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

                                          Cn ≥ 0,025 %

                                          0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

                                          Cn ≥ 0,0025 %

                                          Azon készítmények esetében, melyek 0,00001 mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagokat tartalmaznak, a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek).”

                              d)

                              A B. részben a II. pontban szereplő 5. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
                              „5. táblázat
                              Az ózonrétegre veszélyes

                                          Az anyag osztályozása

                                          A készítmény osztályozása N, R59

                                          N és R59

                                          Cn ≥ 0,1 %”

                  3.

                  Az V. melléklet helyébe a következő szövegrész lép:

                     „V. MELLÉKLET
                     EGYES KÉSZÍTMÉNYEK CÍMKÉZÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK
                     A.   Az 5., 6. és 7. cikk értelmében veszélyesként besorolt készítmények esetében
                     1.   A lakosság számára értékesített készítmények

                                 1.1.

                                 Az ilyen készítmények csomagolásán található címkén a konkrét biztonsági útmutatáson kívül – a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumoknak megfelelően – fel kell tüntetni a készítmény esetében releváns óvintézkedésre utaló S1, S2, S45 vagy S46 S-mondatot is.

                                 1.2.

                                 Abban az esetben, ha e készítmények nagyon mérgező (T+), mérgező (T) vagy maró (C) anyagnak minősülnek, és ennek a csomagoláson történő feltüntetése technikailag megoldhatatlan, az ilyen készítményekhez pontos és könnyen érthető használati utasítást kell mellékelni, beleértve – indokolt esetben – az üres csomagolás megsemmisítésére vonatkozó utasítást is.

                           2.   Permetezéses (porlasztásos) alkalmazásra szánt készítmények
                     Az ilyen készítményeket tartalmazó csomagolás címkéjén kötelező feltüntetni az S23 biztonsági útmutatást, valamint a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumokkal összhangban kiválasztott S38 vagy S51 biztonsági mondatot.
                     3.   R33 [halmozódó (kumulatív) hatások miatt veszélyes] kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények
                     Amennyiben egy készítmény legalább egy olyan anyagot tartalmaz, melyet R33 kockázat jellegét jelző R-mondattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén – a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően – fel kell tüntetni az R-mondat szövegét, ha az anyag készítménybeli koncentrációja eléri vagy meghaladja az 1 %-ot, kivéve ha a 67/548/EGK irányelv I. melléklete más értékeket határoz meg.
                     4.   R64 (a szoptatott újszülöttet és csecsemőt károsíthatja) kockázat jellegét jelző r-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények
                     Amennyiben egy készítmény legalább egy olyan anyagot tartalmaz, melyet R64 kockázat jellegét jelző R-mondattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén – a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően – fel kell tüntetni az R-mondat szövegét, ha az anyag készítménybeli koncentrációja eléri vagy meghaladja az 1 %-ot, kivéve ha a 67/548/EGK irányelv I. melléklete más értékeket határoz meg.
                     B.   Készítmények esetében, függetlenül azok 5., 6. és 7. cikk szerinti besorolásától
                     1.   Ólmot tartalmazó készítmények
                     1.1.   Festékek és lakkok
                     Azon festékek és lakkok esetében, melyeknek – a 6503/1984 ISO-szabványnak megfelelően meghatározott – ólomtartalma (fémtömegben kifejezve) meghaladja a készítmény össztömegének 0,15 %-át, a csomagoláson található címkén fel kell tüntetni a következőket:
                     »Ólmot tartalmaz. Ne használjuk olyan tárgyakon, amelyeket gyermekek szájukba vehetnek.«
                     Abban az esetben, ha a kiszerelés tartalma nem éri el a 125 millilitert, a címkén szerepelhet a következő:
                     »Figyelem! Ólmot tartalmaz.«
                     2.   Cianoakrilátot tartalmazó készítmények
                     2.1.   Ragasztók
                     A cianoakrilátalapú ragasztók közvetlen csomagolásán található címkén az alábbiakat kell feltüntetni:

                                 »Cianoakrilát.
                                 Veszélyes.
                                 Néhány másodperc alatt ragasztó hatást fejt ki a bőrön és a szemen.
                                 Gyermekektől elzárva tartandó.«

                           A csomagoláshoz megfelelő biztonsági útmutatásokat kell mellékelni.
                     3.   Izocianátokat tartalmazó készítmények
                     Az izocianátokat (monomereket, oligomereket, előpolimereket stb. vagy azok elegyét) tartalmazó készítmények csomagolásának címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

                                 »Izocianátokat tartalmaz.
                                 Lásd a gyártó által adott tájékoztatót.«

                           4.   700-nál kisebb vagy azzal egyenlő átlagos molekulatömegű epoxi-összetevőket tartalmazó készítmények
                     A 700-nál kisebb vagy azzal egyenlő átlagos molekulatömegű epoxi-összetevőket tartalmazó készítmények csomagolásának címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

                                 »Epoxi-összetevőket tartalmaz.
                                 Lásd a gyártó által adott tájékoztatót.«

                           5.   Lakossági forgalomban értékesített, aktív klórt tartalmazó készítmények
                     Az 1 %-nál több aktív klórt tartalmazó készítmények csomagolásán található címkén fel kell tüntetni a következőket:
                     »Figyelem! Ne használjuk más termékekkel együtt. Veszélyes gázok (klór) szabadulhatnak fel.«
                     6.   Kadmiumot (ötvözeteit) tartalmazó, kemény- vagy lágyforrasztásra szánt készítmények
                     A fent említett készítmények csomagolásán található címkén jól olvashatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a következőket:

                                 »Figyelem! Kadmiumot tartalmaz.
                                 Felhasználásakor veszélyes füstök képződhetnek.
                                 Lásd a gyártó által adott tájékoztatót.
                                 Be kell tartani a munkabiztonsági előírásokat.«

                           7.   Aeroszolként kapható készítmények
                     Ezen irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül az aeroszolként kapható készítményekre vonatkoznak a legutóbb a 94/1/EK irányelvvel módosított 75/324/EGK irányelv mellékletének 2.2. és 2.3. pontjának megfelelő címkézési rendelkezések is.
                     8.   Még nem teljesen bevizsgált anyagokat tartalmazó készítmények
                     Amennyiben egy készítmény legalább egy olyan anyagot tartalmaz, amelyet a 67/548/EGK irányelv 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a »Figyelem – még nem teljesen bevizsgált anyag« felirattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén fel kell tüntetni a »Figyelem – ez a készítmény még nem teljesen bevizsgált anyagot tartalmaz« feliratot, ha ez az anyag legalább 1 %-os koncentrációban jelen van a készítményben.
                     9.   Legalább egy túlérzékenységet okozó anyagot tartalmazó, de túlérzékenységet okozónak nem minősülő készítmények
                     Az alábbi feliratot kell feltüntetni az olyan készítmények csomagolásán található címkén, melyek legalább egy túlérzékenységet okozónak minősített anyagot tartalmaznak vagy legalább 0,1 %-os koncentrációban, vagy legalább olyan koncentrációban, mint amit a 67/548/EGK irányelv I. melléklete az anyag vonatkozásában külön feltüntet.
                     »Túlérzékenységet okozó anyagot (anyag neve) tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki.«
                     10.   Halogénezett szénhidrogéneket tartalmazó folyékony készítmények
                     Esettől függően az alábbi feliratot kell feltüntetni az olyan készítmények csomagolásán található címkén, amelyeknek nincs lobbanáspontjuk vagy lobbanáspontjuk 55 °C-nál magasabb, és halogénezett szénhidrogént, valamint 5 %-ot meghaladó koncentrációban kismértékben tűzveszélyes vagy tűzveszélyes anyagokat tartalmaznak:
                     »Felhasználáskor tűzveszélyes lehet.« vagy »Felhasználáskor kismértékben tűzveszélyes lehet.«
                     11.   R67 (a gőzök álmosságot vagy szédülést okozhatnak) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények
                     Abban az esetben, ha egy készítmény legalább egy R67 kockázat jellegét jelölő R-mondattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén – a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően – fel kell tüntetni az R-mondat szövegét, ha az anyag(ok) készítménybeli összkoncentrációja eléri vagy meghaladja a 15 %-ot, kivéve, ha:

                                 —

                                 a készítmény már rendelkezik R20, R23, R26, R68/20, R39/23 vagy R39/26 besorolással,

                                 —

                                 vagy a készítmény kiszerelése nem haladja meg a 125 ml-t.

                           12.   Cementek és cementkészítmények
                     Azon cementek és cementkészítmények csomagolásán található címkén, amelyek több oldható krómot (VI) tartalmaznak, mint a cement teljes szárazanyagtömegének 0,0002 %-a, a következőket kell feltüntetni:
                     »Krómot (VI) tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki.«
                     kivéve, ha a készítményt már túlérzékenységet okozó készítménynek minősítették, és ennek megfelelően címkézték az R43 R-mondattal.
                     C.   Az 5., 6. és 7. cikk értelmében nem besorolt, de legalább egy veszélyes anyagot tartalmazó készítmények
                     1.   Nem a lakosság számára szánt készítmények
                     A 14. cikk (2) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett készítmények csomagolásán található címkén fel kell tüntetni:
                     »Foglalkozásszerű felhasználók kérésükre biztonsági adatlapot kapnak.«”

         (1)  Abban az esetben, ha a készítmény R49 és R40 jelzéssel rendelkezik, mindkét R-mondatot meg kell tartani, mert az R40 jelzés nem tesz különbséget az expozíciós utak között, míg az R49 jelzés kizárólag a belégzésre utal.”

         (2)  Abban az esetben, ha a készítmény R49 és R40 jelzéssel rendelkezik, mindkét R-mondatot meg kell tartani, mert az R40 jelzés nem tesz különbséget az expozíciós utak között, míg az R49 jelzés kizárólag belégzésre utal.”