title: Az Európai Parlament és a Tanács 2011/82/EU irányelve ( 2011. október 25. ) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről

text:
               5.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 288/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2011/82/EU IRÁNYELVE
   (2011. október 25.)
   a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
   mivel:

               (1)

               Az Unió közlekedéspolitikájának egyik elsődleges célja a közúti közlekedésbiztonság javítása. Az Unió a közúti közlekedésbiztonság javítására irányuló politikát folytat abból a célból, hogy csökkenjen a balesetek halálos áldozatainak és sérültjeinek száma, valamint az anyagi kár mértéke. E politika fontos eleme az Unióban elkövetett, valamennyi, a közúti közlekedésbiztonságot jelentősen veszélyeztető közúti közlekedési jogsértés következtében kivetett szankció következetes végrehajtása.

               (2)

               Mindazonáltal, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (2), illetve a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozat (3) (ún. „prümi határozatok”) értelmében meglévő lehetőségek ellenére és a megfelelő eljárások hiánya következtében gyakran nem hajtják végre egyes közúti közlekedési jogsértések esetében a pénzbírság formájában kivetett szankciókat, ha ezeket a cselekményeket a jogsértés szerinti tagállamtól eltérő tagállamban nyilvántartásba vett járművel követték el. Ezen irányelv célja annak biztosítása, hogy még az ilyen esetekben is biztosított legyen a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések hatékony vizsgálata.

               (3)

               A Bizottság az „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című, 2010. július 20-i közleményében hangsúlyozta, hogy a szabályok betartásának ellenőrzése kulcsfontosságú a közúti halálesetek és sérülések számának csökkentését lehetővé tevő megfelelő feltételek megteremtéséhez. A Tanács a közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2010. december 2-i következtetéseiben ugyancsak felhívta a figyelmet arra, hogy a közlekedési szabályok foganatosítása további szigorításának szükségességét tagállami – és adott esetben uniós szinten – mérlegelni kell. Felkérte a Bizottságot, hogy adott esetben vizsgálja meg a közlekedési szabályok uniós szintű harmonizációjának lehetőségeit. A Bizottságnak ezért fel kell mérnie, milyen igény mutatkozik arra, hogy a jövőben újabb intézkedéseket javasoljon a közúti közlekedési jogsértésekre vonatkozó határokon átnyúló felelősségre vonás megkönnyítésére, különösen a súlyos közlekedési balesetekkel kapcsolatosan.

               (4)

               Ugyancsak bátorítani kell a tagállami ellenőrzési intézkedések fokozottabb egymáshoz közelítését, és a Bizottságnak ezzel összefüggésben meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e közös szabályok létrehozására a közúti közlekedésbiztonság ellenőrzése során használt automata ellenőrző eszközökre vonatkozóan.

               (5)

               Az uniós polgárok figyelmét fel kell hívni a közúti közlekedésbiztonság tekintetében a különböző tagállamokban hatályos szabályokra és ezen irányelv végrehajtására, különösen olyan megfelelő intézkedések révén, amelyek biztosítják, hogy elegendő információ álljon rendelkezésre annak következményeiről, ha valaki egy, a nyilvántartás helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban tett utazása során nem tartja be a közúti közlekedésbiztonsági szabályokat.

               (6)

               Annak érdekében, hogy a közúti közlekedésbiztonság szintje az Unió teljes területén emelkedjen, valamint a járművezetők, azaz az adott tagállamban helyi lakos és nem helyi lakos jogsértők egyenlő bánásmódban részesüljenek, a jogellenes cselekmények jogkövetkezményeinek végrehajtását elő kell segíteni, tekintet nélkül arra, hogy a jármű melyik tagállam nyilvántartásában szerepel. E célból létre kell hozni az információcsere határokon átnyúló rendszerét a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető bizonyos közlekedési jogsértések vonatkozásában, tekintet nélkül arra, hogy az érintett tagállam joga alapján e jogsértések közigazgatási vagy büntetőjogi természetűek-e, hozzáférést biztosítva ezzel a jogsértés helye szerinti tagállam számára a nyilvántartás helye szerinti tagállamban tárolt gépjármű-nyilvántartási adatokhoz.

               (7)

               A gépjármű-nyilvántartási adatok hatékonyabb határokon átnyúló cseréje, amely megkönnyítené a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértés elkövetésével gyanúsított személyek azonosítását, visszatartó hatású lehet, és óvatosabb magatartásra ösztönözheti a jogsértés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban nyilvántartásba vett jármű vezetőjét, ezáltal csökkenhet a közúti közlekedési balesetek áldozatainak száma.

               (8)

               Az ezen irányelv által szabályozott közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértéseket a tagállamok nem azonos módon kezelik. Néhány tagállamban az ilyen jogsértések közigazgatási jogsértésnek, míg más államokban bűncselekménynek minősülnek. Ez az irányelv arra tekintet nélkül alkalmazandó, hogy a nemzeti jog hogyan minősíti az említett jogsértéseket.

               (9)

               A prümi határozatok keretében a tagállamok az információcsere javítása és a hatályos eljárások felgyorsítása érdekében hozzáférést biztosítanak egymás számára a gépjármű-nyilvántartási adatokhoz. A prümi határozatokban szereplő, a műszaki előírásokra és az automatizált adatcsere rendelkezésre állására vonatkozó rendelkezéseket a lehető legnagyobb mértékben bele kell foglalni ebbe az irányelvbe.

               (10)

               Az ezen irányelv értelmében folytatott adatcsere alapjává a meglévő szoftveralkalmazásokat kell tenni, amelyeknek egyúttal meg kell könnyíteniük a tagállamok számára a Bizottságnak való jelentéstételt is. Ezeknek az alkalmazásoknak biztosítaniuk kell a meghatározott gépjármű-nyilvántartási adatok tagállamok közötti gyors, biztonságos és bizalmas cseréjét. Ki kellene használni a prümi határozatok értelmében a tagállamok számára a gépjármű-nyilvántartási adatok tekintetében kötelező Európai Gépjármű és Vezetői Engedély Információs Rendszer (Eucaris) szoftveralkalmazása által kínált lehetőségeket is. A Bizottságnak jelentést kell tennie az ezen irányelv céljaira használt szoftveralkalmazások működésének értékeléséről.

               (11)

               A fent említett szoftveralkalmazások felhasználási körének a nemzeti kapcsolattartó pontok közötti információcsere folyamataira kell korlátozódnia Azok az eljárások és automatizált folyamatok, amelyek során az információt felhasználják, nem tartoznak ezen alkalmazások felhasználási körébe.

               (12)

               Az uniós belső biztonság terén alkalmazandó információkezelési stratégia célja az információcsere legegyszerűbb, legkönnyebben visszakövethető és leginkább költséghatékony megoldásainak feltárása.

               (13)

               A tagállamoknak képesnek kell lenniük az érintett jármű tulajdonosához, üzemben tartójához, illetve a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértés elkövetésével gyanúsított, egyébként azonosított személlyel kapcsolatba lépni annak érdekében, hogy a jogsértés helye szerinti tagállam alkalmazandó eljárásairól, valamint az adott tagállam joga szerinti jogkövetkezményekről az érintett személynek tájékoztatást adjanak. Ennek végrehajtása során a tagállamoknak meg kell fontolniuk azt, hogy a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekről szóló információkat a nyilvántartási dokumentumok nyelvén vagy az érintett által valószínűsíthetően legjobban beszélt nyelven küldjék, annak biztosítása érdekében, hogy az érintett személy számára egyértelművé váljon, hogy milyen információt hoznak a tudomására. A tagállamoknak a megfelelő eljárásokat kell alkalmazniuk annak biztosítására, hogy csak az érintett személyt tájékoztassák, nem pedig egy harmadik felet. Ennek érdekében a tagállamoknak olyan részletes szabályokat kell alkalmazniuk, amelyek hasonlóak az ilyen jogsértések jogkövetkezményei érvényesítésének céljaira elfogadott szabályokhoz, beleértve például olyan eszközöket is, mint – adott esetben – az ajánlott küldemények. Így e személynek lehetősége nyílik a megfelelő válaszadásra, elsősorban azáltal, hogy további információt kér, vagy rendezi a bírságot, illetve él a védelemhez való jogával, különösen hibás személyazonosítás esetén. A további eljárásokat az alkalmazandó jogi eszközök, köztük a kölcsönös segítségnyújtásra és a kölcsönös elismerésre vonatkozó eszközök – például a kölcsönös elismerés elvének a pénzbüntetésekre való alkalmazásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/214/IB tanácsi kerethatározat (4) – szabályozzák.

               (14)

               A tagállamoknak meg kell fontolniuk a jogsértés helye szerinti tagállamtól kapott tájékoztató levél szöveghű fordítása biztosításának lehetőségét a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010. október 20-i 2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) rendelkezéseinek megfelelően.

               (15)

               Valamennyi uniós úthasználó magas szintű védelmét célzó közúti közlekedésbiztonsági politika megvalósítása érdekében, valamint figyelembe véve az Unión belüli vonatkozó körülmények rendkívüli sokféleségét, a tagállamok a szigorúbb korlátozásokat előíró politikák és törvényi szabályozások sérelme nélkül megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nagyobb összhangot biztosítsanak a tagállamok között a közúti közlekedési szabályok és végrehajtásuk tekintetében. Az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtandó, ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentése keretében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e közös szabályok létrehozására uniós szinten összevethető módszerek, gyakorlatok és minimumszabályok kialakítása céljából, figyelembe véve a közúti közlekedésbiztonságot érintő nemzetközi együttműködést és meglévő megállapodásokat, különösen az 1968. november 8-i Bécsi Közúti Közlekedési Egyezményt.

               (16)

               Az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtandó, ezen irányelv tagállami alkalmazásáról szóló jelentése keretében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e közös – a tagállamok jogszabályaival és eljárásaival összhangban álló – kritériumokra a kirótt, de be nem fizetett pénzbírságok esetében a tagállamokban alkalmazott jogkövetkezményeket érvényesítő eljárások céljaira. Ebben a jelentésben a Bizottságnak ki kell térnie olyan kérdésekre, mint a szankció és/vagy pénzbírság kiszabásáról szóló végleges határozat továbbítására szolgáló, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti eljárások, valamint a végleges határozat elismerése és végrehajtása.

               (17)

               Az irányelv felülvizsgálati eljárása során a Bizottságnak konzultációt kell folytatnia az érdekeltekkel, így a közúti közlekedésbiztonsági és bűnüldöző hatóságokkal vagy testületekkel, az áldozatok egyesületeivel és a közúti közlekedésbiztonság területén tevékenykedő más nem kormányzati szervezetekkel.

               (18)

               A bűnüldöző hatóságok közötti szorosabb együttműködéshez kapcsolódnia kell az alapvető jogok – különösen a magánélet és a személyes adatok védelméhez való jog – tiszteletben tartásának, amelyet olyan különleges adatvédelmi szabályokkal kell biztosítani, amelyeknek figyelembe kell venniük különösen az adatbázisokhoz való, határokon átnyúló online hozzáférés sajátosságait. A létrehozandó szoftveralkalmazásoknak lehetővé kell tenniük az adatcsere biztonságos körülmények között történő lebonyolítását, valamint biztosítaniuk kell a továbbított adatok bizalmas jellegét. Az ezen irányelv alapján összegyűjtött adatok nem használhatók fel az irányelv céljaitól eltérő célokra. A tagállamoknak teljesíteniük kell az adatok felhasználásának és ideiglenes tárolásának feltételeivel kapcsolatos kötelezettségeket.

               (19)

               Mivel a jogsértők személyazonosságának megállapításához használt adatok személyes adatok, a tagállamoknak meg kell hozniuk a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (6) vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket. Az érintett tagállam jogorvoslatra és helyesbítési mechanizmusokra vonatkozó eljárási rendelkezéseinek sérelme nélkül az adatalanyt a jogsértésről szóló értesítéskor ennek megfelelően tájékoztatni kell a személyes adatokhoz való hozzáféréshez, azok helyesbítéséhez és törléséhez való jogról, valamint az adatok tárolásának a jogszabályok által megengedett maximális időtartamáról, továbbá biztosítani kell számára a jogot, hogy bármilyen pontatlan személyes adatot kijavítsanak, illetve hogy bármilyen jogszerűtlenül rögzített adatot azonnal töröljenek.

               (20)

               A harmadik országok számára lehetőséget kell biztosítani a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjében való részvételre, amennyiben ilyen értelmű megállapodást kötöttek az Unióval. Az ilyen megállapodásnak tartalmaznia kell a szükséges adatvédelmi rendelkezéseket.

               (21)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében említetteknek megfelelően.

               (22)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (23)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (24)

               A tagállamok közötti információcsere céljának interoperábilis eszközök révén történő megvalósítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 2008/615/IB és a 2008/616/IB határozat vonatkozó módosulásainak figyelembe vételére vonatkozóan, vagy amennyiben az Uniónak az I. melléklet frissítése szempontjából közvetlenül lényeges jogi aktusai előírják. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

               (25)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára és az Unió érdekében – készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és azokat tegyék közzé.

               (26)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen azt, hogy valamennyi uniós úthasználó számára magas szintű védelmet biztosítsanak a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekkel kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítésével abban az esetben, amikor az elkövető jármű a jogsértés szerinti tagállamtól eltérő tagállamban van nyilvántartva, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke vagy hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (27)

               Az európai adatvédelmi biztos konzultációt követően véleményt (8) fogadott el,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Cél
   Ezen irányelv célja, hogy valamennyi uniós úthasználó számára magas szintű védelmet biztosítson a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekkel kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének, és ezáltal a szankciók végrehajtásának elősegítésével, amikor a jogsértéseket elkövető jármű nem a jogsértés elkövetése szerinti tagállamban van nyilvántartva.
   2. cikk
   Hatály
   Ez az irányelv a következő közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre alkalmazandó:

               a)

               sebességhatár túllépése;

               b)

               biztonsági öv használatának mellőzése;

               c)

               forgalomirányító fényjelző készülék piros jelzésénél való megállás elmulasztása;

               d)

               ittas járművezetés;

               e)

               kábítószer hatása alatt történő járművezetés;

               f)

               bukósisak viselésének elmulasztása;

               g)

               tiltott sávban történő közlekedés;

               h)

               mobiltelefon vagy más kommunikációs eszköz jogellenes használata vezetés közben.

         3. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen irányelv alkalmazásában:
   a)   „jármű”: bármely olyan gépjármű, beleértve a motorkerékpárokat is, amelyet rendes körülmények között közúti személy- vagy áruszállításra használnak;
   b)   „a jogsértés helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek területén a jogsértést elkövették;
   c)   „a nyilvántartás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek nyilvántartásában a jogsértés elkövetéséhez használt jármű szerepel;
   d)   „sebességhatár túllépése”: az adott út és járműtípus vonatkozásában a jogsértés helye szerinti tagállamban hatályban lévő sebességhatár túllépése;
   e)   „biztonsági öv használatának mellőzése”: a biztonsági öv vagy gyermekbiztonsági rendszer használatára vonatkozó – a járművekben a biztonsági övek és gyermekbiztonsági rendszerek kötelező használatáról szóló, 1991. december 16-i a 91/671/EGK tanácsi irányelv (9) és a jogsértés helye szerinti tagállam joga által előírt – követelménynek való megfelelés elmulasztása;
   f)   „forgalomirányító fényjelző készülék piros jelzésénél való megállás elmulasztása”: a forgalomirányító fényjelző készülék piros jelzése vagy a megállást előíró más vonatkozó jelzés ellenére történő továbbhajtás, a jogsértés helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint;
   g)   „ittas járművezetés”: alkoholos befolyásoltság alatt történő járművezetés, a jogsértés helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint;
   h)   „kábítószer hatása alatt történő járművezetés”: kábítószeres vagy más hasonló hatású anyag általi befolyásoltság alatt történő járművezetés, a jogsértés helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint;
   i)   „bukósisak viselésének elmulasztása”: bukósisak nem viselése, a jogsértés helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint;
   j)   „tiltott sávban történő közlekedés”: a közút egy szakaszának – például a leállósávnak, a tömegközlekedés számára fenntartott sávnak, illetve a forgalmi dugó vagy építési munkák miatt ideiglenesen lezárt sávnak a – jogellenes használata, a jogsértés helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint;
   k)   „mobiltelefon vagy más kommunikációs eszköz jogellenes használata vezetés közben”: mobiltelefon vagy más kommunikációs eszköz jogellenes használata vezetés közben, a jogsértés helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint;
   l)   „nemzeti kapcsolattartó pont”: a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóság;
   m)   „automatizált keresés”: egy, több vagy valamennyi tagállam, illetve a résztvevő országok adatbázisából történő lekérdezésre szolgáló online hozzáférési eljárás;
   n)   „a jármű üzemben tartója”: az a személy, akinek neve alatt a jármű a nyilvántartásban szerepel, a nyilvántartás helye szerinti tagállam joga által meghatározottak szerint.
   4. cikk
   A tagállamok közötti információcserére vonatkozó eljárás
   (1)   A 2. cikkben említett közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések kivizsgálása céljából a tagállamok lehetővé teszik, hogy a többi tagállamnak az e cikk (3) bekezdésében említett nemzeti kapcsolattartó pontjai automatizált keresés végzésére való jogosultsággal hozzáférjenek a következő nemzeti gépjármű-nyilvántartási adatokhoz:

               a)

               járművekre vonatkozó adatok; és

               b)

               a jármű tulajdonosaira vagy üzemben tartóira vonatkozó adatok.

         Az a) és b) pontban említett, a keresés elvégzéséhez szükséges adatoknak meg kell felelniük az I. mellékletnek.
   (2)   A kimenő kérelem formájában végrehajtott kereséseket a jogsértés helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja a teljes forgalmi rendszám felhasználásával végezheti el.
   Ezeket a kereséseket a 2008/616/IB határozat melléklete 3. fejezetében leírt eljárásoknak megfelelően kell végezni, a 2008/616/IB határozat melléklete 3. fejezete 1. pontjának kivételével, amelyre ezen irányelv I. melléklete alkalmazandó.
   A jogsértés helye szerinti tagállam, ezen irányelv alapján, a kapott adatokat a 2. és 3. cikkben említett közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekért személyesen felelős személy megállapításának céljából használhatja fel.
   (3)   A (1) bekezdésben említett adatcsere céljából minden egyes tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki. A nemzeti kapcsolattartó pontok hatáskörét az érintett tagállam alkalmazandó jogszabályai határozzák meg.
   (4)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az információcserére interoperábilis elektronikus berendezések alkalmazásával – egyéb adatbázisok bevonásával történő adatcsere nélkül – kerüljön sor. A tagállamok biztosítják, hogy az említett információcsere költséghatékony és biztonságos módon valósuljon meg, és biztosítsa a továbbított adatok biztonságát és védelmét, lehetőleg a már létező szoftveralkalmazások – mint például a kifejezetten a 2008/615/IB határozat 12. cikke céljára kifejlesztett szoftveralkalmazás – és azok módosított verziói igénybevételével, tiszteletben tartva ezen irányelv I. mellékletét és a 2008/616/IB határozat melléklete 3. fejezetének 2. és 3. pontját. A szoftveralkalmazások módosított verzióinak biztosítaniuk kell mind a valós idejű on-line, mind pedig a csomagokban történő adatcsere lehetőségét, amely utóbbi lehetővé teszi több kérelem vagy válasz egyetlen üzenetben történő továbbítását.
   (5)   Minden egyes tagállam maga viseli a (4) bekezdésben említett szoftveralkalmazások kezelése, használata és fenntartása kapcsán felmerülő költségeit.
   5. cikk
   A közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésről szóló tájékoztató levél
   (1)   A jogsértés helye szerinti tagállam határoz arról, hogy indít-e eljárást vagy sem a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében a 2. cikkben említett közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekkel kapcsolatban.
   Ha a jogsértés helye szerinti tagállam ilyen eljárás indítása mellett dönt, nemzeti jogával összhangban megfelelően tájékoztatja a jármű tulajdonosát, üzemben tartóját, vagy a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértés elkövetésével gyanúsított, egyébként azonosított személyt.
   E tájékoztatásnak a nemzeti jognak megfelelően ki kell térnie arra, hogy a jogsértés milyen jogkövetkezményekkel jár a jogsértés helye szerinti tagállam területén e tagállam jogszabályai értelmében.
   (2)   A tájékoztató levélnek a jármű tulajdonosának, üzemben tartójának, vagy a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértés elkövetésével gyanúsított, egyébként azonosított személynek történő elküldésekor a jogsértés helye szerinti tagállam a nemzeti jogának megfelelően tartalmaz abban minden vonatkozó információt, nevezetesen a 2. cikkben említett közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértés jellegét, valamint a jogsértés elkövetésének helyét, napját és idejét, a megsértett nemzeti jogszabályszövegek címét és a szankciót, továbbá adott esetben a jogsértés elkövetésének megállapításához használt eszközre vonatkozó adatokat. E célból a jogsértés helye szerinti tagállam használhatja a II. mellékletben fogalt sablont.
   (3)   Ha a jogsértés helye szerinti tagállam úgy határoz, hogy a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében a 2. cikkben említett közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekkel kapcsolatban eljárást indít, akkor a jogsértés helye szerinti tagállam az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a tájékoztató levelet a forgalmi engedély kiállításának nyelvén – amennyiben rendelkezésre áll –, vagy a nyilvántartás helye szerinti tagállam valamelyik hivatalos nyelvén küldi meg.
   6. cikk
   A tagállamok által a Bizottságnak küldött jelentések
   A tagállamok előzetes jelentést küldenek a Bizottságnak 2014. november 7-ig. Továbbá 2016. május 6-ig, majd ezután kétéves időközönként átfogó jelentést küldenek a Bizottságnak.
   Az átfogó jelentésben fel kell tüntetni a jogsértés helye szerinti tagállam által a területén elkövetett jogsértéseket követően a nyilvántartás helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjához intézett automatizált keresések számát és a kérésekben foglalt jogsértések típusát, valamint a válasz nélkül maradt kérések számát.
   Az átfogó jelentésnek ki kell térnie továbbá a nemzeti szinten fennálló helyzet leírására a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések jogkövetkezményeinek érvényesítése tekintetében, az olyan jogsértések száma alapján, amelyeket tájékoztató levél követett.
   7. cikk
   Adatvédelem
   (1)   Az ezen irányelv alapján feldolgozott személyes adatokra a 2008/977/IB kerethatározatban meghatározott adatvédelmi rendelkezéseket kell alkalmazni.
   (2)   Ennek során az egyes tagállamok biztosítják azt, hogy az ezen irányelv alapján feldolgozott személyes adatokat pontatlanság esetén megfelelő időn belül helyesbítsék, illetve ha már nem szükségesek, töröljék vagy zárolják azokat, a 2008/977/IB kerethatározat 4. és 5. cikkével összhangban, továbbá hogy e kerethatározat 9. cikkével összhangban állapítsák meg az adatok tárolásának határidejét.
   A tagállamok biztosítják azt, hogy az ezen irányelv alapján feldolgozott valamennyi személyes adatot csak az 1. cikkben meghatározott célra használják fel, továbbá hogy az adatalanyok ugyanolyan tájékoztatási, hozzáférési, helyesbítési, törlési és zárolási joggal, továbbá kártérítéshez és bírósági jogorvoslathoz való joggal rendelkezzenek, mint amelyeket a 2008/977/IB kerethatározat vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtására szolgáló nemzeti jogszabályok biztosítanak.
   A prümi határozatokban meghatározott valamennyi vonatkozó adatvédelmi rendelkezést is alkalmazni kell az ezen irányelv alapján feldolgozott személyes adatokra.
   (3)   Minden érintett személy számára biztosítani kell a jogot az arról történő tájékoztatáshoz, hogy a nyilvántartás helye szerinti tagállamban nyilvántartott személyes adatai közül melyeket továbbították a jogsértés helye szerinti tagállamnak, ideértve a kérelem napjára és a jogsértés helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságára vonatkozó tájékoztatást is.
   8. cikk
   Az uniós úthasználók tájékoztatása
   (1)   A Bizottság az Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé teszi internetes honlapján az ezen irányelv által szabályozott területen a tagállamokban hatályos szabályok összefoglalását. A tagállamok az említett szabályokról tájékoztatják a Bizottságot.
   (2)   A tagállamok a területükön alkalmazandó szabályokkal és az ezen irányelv végrehajtására irányuló intézkedésekkel kapcsolatos szükséges információkat az úthasználók rendelkezésére bocsátják, együttműködve többek között a közúti közlekedésbiztonsági egyesületekkel vagy testületekkel, a közúti közlekedésbiztonság terén tevékenységet folytató nem kormányzati szervezetekkel és autóklubokkal.
   9. cikk
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I. melléklet műszaki fejlődésből következő frissítésére vonatkozóan a 2008/615/IB és a 2008/616/IB határozat vonatkozó módosulásainak figyelembe vétele céljából, vagy amennyiben az Uniónak az I. melléklet frissítése szempontjából közvetlenül lényeges jogi aktusai előírják.
   10. cikk
   A felhatalmazás gyakorlása
   (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
   (2)   A Bizottság 9. cikkben említett felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2011. november 6-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
   (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
   (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
   (5)   A 9. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
   11. cikk
   Az irányelv felülvizsgálata
   A Bizottság 2016. november 7-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv tagállamok általi alkalmazásáról. A Bizottság a jelentésében különös figyelmet szentel a következő vonatkozásokra, és szükség esetén azok tekintetében javaslatokat is előterjeszt:

               —

               annak értékelése, hogy ezen irányelv hatályát ki kell-e terjeszteni további közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre is,

               —

               annak értékelése, hogy mennyire hatékony ezen irányelv az Unió közútjain bekövetkezett halálos balesetek számának csökkentésében, különös tekintettel arra, hogy az irányelv területi hatálya kihat-e a hatékonyságára,

               —

               annak értékelése, hogy szükség van-e közös szabályok létrehozására az automatikus ellenőrző berendezések és az eljárások vonatkozásában. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkérést kap arra, hogy a közös közlekedéspolitika keretében uniós szintű irányvonalakat dolgozzon ki a közúti közlekedésbiztonság terén annak biztosítása érdekében, hogy az összehasonlítható módszereknek és gyakorlatoknak köszönhetően nagyobb legyen az összhang a tagállamok között a közúti közlekedési szabályok végrehajtása tekintetében. Ezek az irányvonalak kiterjedhetnek legalább a sebességhatár túllépésére, az ittas járművezetésre, a biztonsági öv használatának mellőzésére és a forgalomirányító fényjelző készülék piros jelzésénél való megállás elmulasztására,

               —

               annak értékelése, hogy valamennyi vonatkozó EU szakpolitika keretében, beleértve a közös közlekedéspolitikát is, meg kell-e erősíteni a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekkel kapcsolatos szankciók végrehajtását, és szükség van-e közös kritériumokra a pénzbírság meg nem fizetése esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket érvényesítő eljárások tekintetében,

               —

               adott esetben a közlekedési szabályok harmonizálásának lehetőségei,

               —

               a 4. cikk (4) bekezdésében említett szoftveralkalmazások értékelése ezen irányelv megfelelő végrehajtásának biztosítása, valamint a meghatározott gépjármű-nyilvántartási adatok hatékony, gyors, biztonságos és bizalmas cseréjének biztosítása érdekében.

         12. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2013. november 7-ig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   14. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2011. október 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Az Európai Parlament 2008. december 17-i álláspontja (HL C 45. E, 2010.2.23., 149. o.) és a Tanács 2011. március 17-i első olvasatbeli álláspontja (HL C 136. E, 2011.5.6., 1. o.). Az Európai Parlament 2011. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2011. szeptember 29-i határozata.

      (2)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

      (3)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

      (4)  HL L 76., 2005.3.22., 16. o.

      (5)  HL L 280., 2010.10.26., 1. o.

      (6)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

      (7)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (8)  HL C 310., 2008.12.5., 9. o.

      (9)  HL L 373., 1991.12.31., 26. o.

      I. MELLÉKLET

         A KERESÉSSEL KAPCSOLATOS ADATELEMEK A 4. CIKK SZERINT

                  Tétel

                  K/V (1)

                  Megjegyzések

                  A járműre vonatkozó adatok

                  K

                  A nyilvántartás helye szerinti tagállam

                  K

                  Forgalmi rendszám

                  K

                  (A (2))

                  A jogsértésre vonatkozó adatok

                  K

                  A jogsértés helye szerinti tagállam

                  K

                  A jogsértés hivatkozási napja

                  K

                  A jogsértés hivatkozási időpontja

                  K

                  A keresés célja

                  K

                  A jogsértés típusát jelölő kód a 2. cikkben szereplő felsorolásnak megfelelően

                              1

                              =

                              Sebességhatár túllépése

                              2

                              =

                              Ittas járművezetés

                              3

                              =

                              Biztonsági öv használatának mellőzése

                              4

                              =

                              Forgalomirányító fényjelző készülék piros jelzésénél való megállás elmulasztása

                              5

                              =

                              Tiltott sávban történő közlekedés;

                              10

                              =

                              Kábítószer hatása alatt történő járművezetés

                              11

                              =

                              Bukósisak viselésének elmulasztása;

                              12

                              =

                              Mobiltelefon vagy más kommunikációs eszköz jogellenes használata vezetés közben.

         MEGADOTT ADATELEMEK A 4. CIKK SZERINT

      I. rész   A járművekre vonatkozó adatok

                  Tétel

                  K/V (3)

                  Megjegyzések

                  Forgalmi rendszám

                  K

                  Alvázszám/gépjármű-azonosító

                  K

                  Nyilvántartás szerinti tagállam

                  K

                  Gyártmány

                  K

                  (D.1. (4)) pl. Ford, Opel, Renault

                  Típus

                  K

                  (D.3.) pl. Focus, Astra, Megane

                  EU kategória kód

                  K

                  (J) pl. segédmotoros kerékpár, motorkerékpár, személygépjármű

      II. rész.   A jármű üzemben tartóira vagy tulajdonosaira vonatkozó adatok.

                  Tétel

                  K/V (5)

                  Megjegyzések

                  A jármű üzemben tartóira vonatkozó adatok.

                  (C.1 (6))
                  Az adat különleges forgalmi engedély jogosultjára vonatkozik.

                  Az üzemben tartó (társaság) neve

                  K

                  (C.1.1.)
                  Külön rovatokat kell használni az utónév/utónevek és a kezdőbetűk megadására stb.,
                  továbbá
                  a nevet nyomtatott betűkkel kell feltüntetni

                  Utónév

                  K

                  (C.1.2.)
                  Külön rovatokat kell használni a családi név, a tudományos és egyéb címek stb.
                  továbbá
                  a nevet nyomtatott betűkkel kell feltüntetni

                  Cím

                  K

                  (C.1.3.)
                  Külön rovatokat kell használni az utcanév, a házszám és járulékos elemei, a postai irányítószám, a helység és az ország stb. megadására,
                  továbbá
                  a címet nyomtatott betűkkel kell feltüntetni

                  Nem

                  V

                  Férfi/nő

                  Születési idő

                  K

                  Jogalany

                  K

                  Magánszemély, egyesület, társaság, cég stb.

                  Születési hely

                  V

                  Személyazonosító szám

                  V

                  Olyan azonosító, amely kizárólag az adott személy vagy társaság azonosítására szolgál.

                  A jármű tulajdonosaira vonatkozó adatok

                  (C.2.) Az adatok a jármű tulajdonosára vonatkoznak.

                  A tulajdonos (társaság) neve

                  K

                  (C.2.1.)

                  Utónév

                  K

                  (C.2.2.)

                  Cím

                  K

                  (C.2.3.)

                  Nem

                  V

                  Férfi, nő

                  Születési idő

                  K

                  Jogalany

                  K

                  Magánszemély, egyesület, társaság, cég stb.

                  Születési hely

                  V

                  Személyazonosító szám

                  V

                  Olyan azonosító, amely kizárólag az adott személy vagy társaság azonosítására szolgál.

                  Sérült vagy ellopott járművek vagy forgalmi rendszámok, illetve lejárt érvényességű rendszám esetében semmilyen adatot nem kell megadni a tulajdonos/üzembentartó tekintetében. Ehelyett az „Ismeretlen adat” tájékoztatást adják meg.

         (1)  K = kötelező, amennyiben a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

         (2)  Harmonizált okmánykód, lásd a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló, 1999. április 29-i 1999/37/EK tanácsi irányelvet (HL L 138., 1999.6.1., 57. o.)

         (3)  K = kötelező, amennyiben a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

         (4)  Harmonizált okmánykód, lásd az 1999/37/EK irányelvet.

         (5)  K = kötelező, amennyiben a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

         (6)  Harmonizált okmánykód, lásd az 1999/37/EK irányelvet.

      II. MELLÉKLET

         SABLON A TÁJÉKOZTATÓ LEVÉLHEZ

         az 5. cikk szerint

      [Előlap]

      A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA A JAVASLAT JOGALAPJÁRÓL

         „A Bizottság tudomásul veszi, hogy a Tanács és az Európai Parlament is egyetért a Bizottság által javasolt jogalap megváltoztatásával, nevezetesen azzal, hogy a jogalap az EUMSZ 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja helyett az EUMSZ 87. cikkének (2) bekezdése legyen. A Bizottság egyetért ugyan mindkét társjogalkotóval abban a tekintetben, hogy a közúti közlekedés biztonságának javítása érdekében fontos a javasolt irányelvben kitűzött célok megvalósítása, jogi és intézményi szempontból azonban úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 87. cikkének (2) bekezdése nem a megfelelő jogalap, ebből következően pedig fenntartja a rendelkezésére álló valamennyi jogi eszköz igénybevételének jogát.”


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/51/EK irányelve ( 2008. május 21. ) a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
               8.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/5

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/51/EK IRÁNYELVE

   (2008. május 21.)
   a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, (1)

   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak (2) megfelelően,
   mivel:

               (1)

               A 91/477/EGK irányelv (3) kísérő intézkedést hozott létre a belső piac számára. Egyensúlyt teremt egyrészről az egyes lőfegyvereknek a Közösségen belüli bizonyos fokú szabad mozgását biztosító kötelezettségvállalás, másrészről e szabadságnak az ilyen jellegű termékeknek megfelelő biztonsági garanciák alkalmazásával történő ellenőrzésének szükségessége között.

               (2)

               A nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, a lőfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében való aláírásáról szóló, 2001. október 16-i 2001/748/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően a Bizottság a Közösség nevében 2002. január 16-án aláírta az említett jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

               (3)

               A Közösségnek a jegyzőkönyvhöz való csatlakozása miatt szükség van a 91/477/EGK irányelv egyes rendelkezéseinek módosítására. Fontos gondoskodni arról, hogy az említett irányelvvel összefüggő nemzetközi kötelezettségvállalások alkalmazása következetes, eredményes és gyors legyen. Továbbá, szükséges kihasználni az e felülvizsgálat adta lehetőséget az említett irányelv tökéletesítésére, különösen a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a 91/477/EGK irányelv végrehajtásáról szóló, 2000. december 15-i jelentésben megjelölt ügyek szabályozása tekintetében.

               (4)

               Rendőrségi hírszerzési értesülések szerint a Közösségen belül növekedett az átalakított fegyverek használata. Ezért alapvető fontosságú, hogy az ilyen átalakítható fegyverek a 91/477/EGK irányelvnek a lőfegyverekre adott fogalommeghatározása alá kerüljenek.

               (5)

               A lőfegyverek, lőfegyverdarabok és lőszerek, amennyiben harmadik országból kerülnek behozatalra, a közösségi jogszabályok, és ennek megfelelően a 91/477/EGK irányelv hatálya alá tartoznak.

               (6)

               Ezért a 91/477/EGK irányelv alkalmazásában meg kell határozni a lőfegyverek, lőfegyverdarabok és lőszereik tiltott gyártása és kereskedelme, valamint a felkutatás fogalmát.

               (7)

               A jegyzőkönyv továbbá kötelezettséget állapít meg a fegyvereknek a gyártásuk időpontjában és a kormányzati készletekből állandó polgári felhasználásra való átadásukkor történő megjelölésére vonatkozóan, ezzel szemben a 91/477/EGK irányelv csak közvetetten utal a megjelölés kötelezettségére. A fegyverek felkutatásának megkönnyítése érdekében alfanumerikus kódok használhatók, és a megjelölésbe bele kell foglalni a fegyver gyártásának évét is (amennyiben az nem része a sorozatszámnak). A jelölési rendszernek a lehető legnagyobb mértékben a kézi lőfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről szóló, 1969. július 1-i egyezményen kell alapulnia a Közösség egész területén.

               (8)

               Ezenkívül, míg a jegyzőkönyv előírja, hogy a fegyverekre vonatkozó információk nyilvántartásának megőrzési idejét legalább tíz évre kell emelni, a lőfegyverek megfelelő felkutathatósága érdekében szükséges ezt az időtartamot legalább 20 évre meghosszabbítani tekintettel a fegyverek veszélyes természetére és időállóságára. Szükséges továbbá, hogy a tagállamok központosított vagy decentralizált számítógépes nyilvántartási rendszert tartsanak fenn, amely garantálja a hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzáférését azon nyilvántartási rendszerhez, amely minden egyes lőfegyver szükséges információit tartalmazza. A rendőrségnek, az igazságszolgáltatási hatóságoknak és más hatáskörrel rendelkező hatóságnak a számítógépes nyilvántartási rendszerben tárolt információkhoz való hozzáférésének tiszteletben kell tartania az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkét.

               (9)

               Továbbá, a jegyzőkönyv 15. cikkében említett közvetítői tevékenységeket meg kell határozni a 91/477/EGK irányelv alkalmazásában.

               (10)

               A jegyzőkönyv 5. és 6. cikkének való megfelelés meghatározott súlyos esetekben büntetőjogi szankciók alkalmazását és a fegyverek elkobzását vonja maga után.

               (11)

               A lőfegyverek hatástalanítása tekintetében a 91/477/EGK irányelv I. melléklete III. részének a) pontja egyszerűen a nemzeti jogszabályokra utal. A jegyzőkönyv a fegyverek hatástalanítására egyértelműbb általános elveket fogalmaz meg. A 91/477/EGK irányelv I. mellékletét ezért ki kell igazítani.

               (12)

               A kereskedők tevékenységének sajátos jellege miatt e tevékenységet a tagállamoknak szigorúan ellenőrzés alá kell vonniuk, különösen a kereskedők szakmai feddhetetlenségének és szakértelmének vizsgálata céljából.

               (13)

               A 91/477/EGK irányelvben megállapított szabályoknak ki kell terjedniük a lőfegyverek magánszemélyek által távközlő eszközök révén – például, az interneten keresztül, ott, ahol ez engedélyezve van – történő megszerzésére, valamint általános szabályként meg kell tiltani azt, hogy meghatározott súlyos bűncselekmények miatt jogerősen elítélt személyek lőfegyvert szerezhessenek be.

               (14)

               Az európai lőfegyvertartási igazolvány általában kielégítő módon működik, és az tekintendő az elsődleges olyan okmánynak, amelyre a vadászoknak és céllövőknek egy másik tagállamba történő utazásuk során a lőfegyverek tartásához szükségük van. A tagállamok nem köthetik az európai lőfegyvertartási igazolvány elfogadását semmiféle díj, illetve illeték megfizetéséhez.

               (15)

               A lőfegyverek felkutatásának megkönnyítése, valamint a lőfegyverek, lőfegyverdarabok és a lőszerek tiltott kereskedelme és gyártása elleni hatékony küzdelem elősegítése érdekében szükséges javítani a tagállamok közötti információcserét.

               (16)

               Az információfeldolgozást a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) összhangban végzik, és az nem sérti az egyének védelmi szintjét a személyes adatok közösségi és nemzeti jog rendelkezései szerinti feldolgozása terén, továbbá különösen nem módosítja a 95/46/EK irányelvben foglalt kötelezettségeket és jogokat.

               (17)

               A 91/477/EGK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

               (18)

               Számos tagállam már egyszerűsítette a lőfegyverek besorolási módját, a négy kategóriát a következő kettőre csökkentve: tiltott lőfegyverek és engedélyköteles lőfegyverek. A tagállamoknak alkalmazkodniuk kell az egyszerűsített besoroláshoz, ugyanakkor azon tagállamok, amelyek további kategóriákba sorolják a lőfegyvereket, a szubszidiaritás elvével összhangban fenntarthatják jelenlegi besorolási rendszereiket.

               (19)

               A lőfegyverek megszerzéséhez és tartásához szükséges engedélyezést lehetőség szerint egyetlen közigazgatási eljárásban kell lefolytatni.

               (20)

               A 91/477/EGK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése többek között kizárja saját alkalmazási köréből a fegyverek és lőszerek nemzeti jognak megfelelő megszerzését vagy tartását gyűjtők és a fegyverek kulturális és történelmi vonatkozásaival foglalkozó, a területileg illetékes tagállam által ilyennek elismert szervek esetében.

               (21)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. pontjával összhangban a tagállamok a maguk számára, illetve a Közösség érdekében táblázatokat készítenek, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és e táblázatokat közzéteszik.

               (22)

               A 91/477/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/477/EGK irányelv módosításai
   A 91/477/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   Ezen irányelv alkalmazásában »lőfegyver«: minden olyan hordozható csöves tűzfegyver, amely egy gyúlékony hajtóanyag segítségével egy vagy több töltényt, golyót vagy lövedéket lő ki, azt ennek kilövésére tervezték vagy átalakítható erre a célra, kivéve ha az I. melléklet III. részében felsorolt valamely ok kizárja ezen irányelv hatálya alól. A lőfegyverek besorolását az I. melléklet II. része tartalmazza.
                           Ezen irányelv alkalmazásában egy tárgy egy gyúlékony hajtóanyag segítségével töltény, golyó vagy lövedék kilövésére alkalmassá átalakíthatónak minősül, ha:

                                       —

                                       megjelenésében egy lőfegyverre hasonlít, és

                                       —

                                       kivitelezése vagy alapanyaga miatt ilyenné átalakítható.”;

                           b)

                           a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
                           „(1a)   Ezen irányelv alkalmazásában a »lőfegyverdarab«: a kifejezetten lőfegyverhez tervezett és annak működéséhez elengedhetetlen lőfegyverdarabok vagy cserealkatrészek, beleértve a fegyvercsövet, tokszerkezetet, vázat, zárszerkezetet vagy zárat, valamint minden olyan eszközt, amelyet a lőfegyver lövése által keltett zaj csökkentése érdekében terveztek vagy alakítottak át.
                           (1b)   Ezen irányelv alkalmazásában az »alapvető alkotóelem«: a zárszerkezet, a lőfegyver töltényűrje és/vagy csöve, amelyek – mivel különálló tárgyak – azon lőfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat.
                           (1c)   Ezen irányelv alkalmazásában a »lőszer«: a teljes tár, vagy annak alkotóelemei, beleértve a töltényhüvelyt, a gyújtókészüléket, az indítótöltetet a lőfegyverben használt golyókat és lövedékeket, feltéve hogy ezek az alkotóelemek az adott tagállamban maguk is engedélykötelesek.
                           (1d)   Ezen irányelv alkalmazásában a »felkutatás«: a lőfegyverek és, ahol lehetséges, a lőfegyverdarabok és a lőszerek rendszeres nyomon követése a gyártótól a vásárlóig, a tagállamok illetékes hatóságainak a tiltott gyártás és a tiltott kereskedelem felderítésében, kivizsgálásában és elemzésében való segítségnyújtás céljából.
                           (1e)   Ezen irányelv alkalmazásában a »közvetítő«: a kereskedőtől eltérő minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek kereskedelmi vagy üzleti tevékenysége egészben vagy részben fegyverek megvásárlásából, eladásából vagy átadásának megszervezéséből áll.”;

                           c)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   Ezen irányelv alkalmazásában a »kereskedő«: minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek a kereskedelmi vagy üzleti tevékenysége részben vagy egészben lőfegyverek, lőfegyverdarabok, illetve lőszerek gyártásából, kereskedelméből, cseréjéből, bérbeadásából, javításából vagy átalakításából áll.”;

                           d)

                           a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
                           „(2a)   Ezen irányelv alkalmazásában a »tiltott gyártás«: lőfegyverek, lőfegyverdarabok és lőszerek gyártása vagy összeszerelése:

                                       i.

                                       tiltott kereskedelem tárgyát képező ilyen lőfegyverek bármely alapvető alkotóeleméből;

                                       ii.

                                       a gyártás vagy az összeszerelés helye szerinti tagállam illetékes hatósága által a 4. cikknek megfelelően kiadott felhatalmazás nélkül; vagy

                                       iii.

                                       az összeszerelt lőfegyverek gyártáskor történő, a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelő megjelölése nélkül.

                                 (2b)   Ezen irányelv alkalmazásában a »tiltott kereskedelem«: lőfegyverek, lőfegyverdarabok vagy lőszereik megszerzése, eladása, szállítása, mozgása vagy átadása egy tagállam területéről, vagy ez utóbbin keresztül egy másik tagállam területére, ha azt az érintett tagállamok valamelyike az ezen irányelvben foglalt rendelkezésekkel összhangban nem engedélyezi, vagy ha az összeszerelt lőfegyvereket nem jelölték meg a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően.”;

                           e)

                           a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(4)   Az európai lőfegyvertartási igazolványt kérelemre a tagállamok hatóságai bocsátják ki a lőfegyvert jogszerűen megszerző vagy tartó személy számára. Legfeljebb öt évre érvényes, amely meghosszabbítható, és tartalmaznia kell a II. mellékletben meghatározott információkat. Az európai lőfegyvertartási igazolvány olyan át nem ruházható okmány, amelybe fel kell jegyezni a birtokosa által tartott és használt lőfegyver vagy lőfegyverek adatait. Az igazolványnak mindig a lőfegyvert használó személy birtokában kell lennie. A tulajdonosváltozást vagy a lőfegyverek jellemzőiben bekövetkezett változásokat, valamint a lőfegyver elvesztését vagy ellopását az igazolványban fel kell tüntetni.”

               2.

               A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „4. cikk
               (1)   A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi forgalomba hozott lőfegyvert vagy lőfegyverdarabot ezzel az irányelvvel összhangban megjelöljenek és nyilvántartásba vegyenek, vagy pedig, hogy hatástalanítsanak.
               (2)   Minden egyes összeszerelt lőfegyver azonosítása és felkutatása céljából a tagállamok minden egyes lőfegyver gyártásakor:

                           a)

                           előírják az egyedi megjelölést, beleértve a gyártó nevét, a gyártás országát vagy helyét, a sorozatszámot, valamint a gyártás évét (amennyiben az nem képezi a sorozatszám részét). Ez nem sértheti a gyártó védjegyének elhelyezését. E célból a tagállamok választhatják a kézi lőfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről szóló, 1969. július 1-i egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását; vagy

                           b)

                           fenntartanak bármilyen más, egyedi és felhasználóbarát, numerikus vagy alfanumerikus kódot alkalmazó megjelölést, amely a gyártás országát minden állam számára könnyen azonosíthatóvá teszi.

                     A jelölést a lőfegyver alapvető alkotóelemén kell elhelyezni, amelynek megsemmisülése a lőfegyvert használhatatlanná teszi.
               A tagállamok biztosítják, hogy a teljes lőszercsomag minden egységét úgy jelölik meg, hogy feltüntessék a gyártó nevét, az azonosító (sorozat)számot, a kalibert és a lőszer fajtáját. E célból a tagállamok választhatják a kézi lőfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről szóló, 1969. július 1-i egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását.
               A tagállamok ezenkívül biztosítják, hogy a kormányzati készleteikből állandó polgári használatra átadott lőfegyvert az átadás időpontjában olyan megfelelő egyedi megjelöléssel lássanak el, amely lehetővé teszi, hogy a többi állam azonosíthassa az átadó országot.
               (3)   A tagállamok a területükön folytatott kereskedői tevékenységet legalább a kereskedő magán- és szakmai feddhetetlenségének, valamint szakértelmének ellenőrzése alapján kiadott engedélyhez kötik. Jogi személyek esetén az ellenőrzés a vállalkozást irányító személyre terjed ki.
               (4)   A tagállamok 2014. december 31-ig biztosítják egy központosított vagy decentralizált számítógépes nyilvántartási rendszer létrehozatalát és üzemeltetését, amely garantálja a hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzáférését minden olyan nyilvántartási rendszerhez, amely minden egyes, ezen irányelv hatálya alá tartozó lőfegyver információit tartalmazza. A nyilvántartási rendszer legalább 20 évig nyilvántartja és megőrzi minden egyes lőfegyver típusát, gyártmányát, modelljét, kaliberét, sorozatszámát, valamint a szállító és a lőfegyvert megszerző vagy tartó személy nevét és címét.
               A kereskedők tevékenységük teljes ideje alatt kötelesek nyilvántartást vezetni, amelyben rögzítik az általuk beszerzett vagy eladott minden, ezen irányelv hatálya alá tartozó lőfegyverre vonatkozó információt, beleértve azokat az adatokat is, amelyek lehetővé teszik a lőfegyver azonosítását és felkutatását, különös tekintettel annak típusára, gyártmányára, modelljére, kaliberére és sorozatszámára, valamint a fegyvert rendelkezésre bocsátó és megszerző személyek nevét és címét. A tevékenység befejezésekor a kereskedő a nyilvántartást átadja az első albekezdésben előírt nyilvántartási rendszerért felelős nemzeti hatóságnak.
               (5)   A tagállamok biztosítják, hogy az összes lőfegyver bármely időpontban kapcsolható legyen a tulajdonosához. A »D« kategóriába sorolt lőfegyverek tekintetében azonban a tagállamok 2010. július 28-ig megfelelő felkutatási intézkedéseket hoznak, beleértve – 2014. december 31-től kezdődően – a 2010. július 28-ig után forgalomba hozott lőfegyverek bármikor az adott tulajdonoshoz való kapcsolását lehetővé tevő intézkedéseket.”

               3.

               A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
               „4a. cikk
               A 3. cikk sérelme nélkül, a tagállamok lőfegyverek megszerzését és tartását csak olyan személyek számára engedik meg, akik engedéllyel rendelkeznek illetve, a »C« és »D« kategória esetében, kifejezetten engedélyt kaptak ilyen lőfegyverek megszerzésére és tartására a nemzeti jogszabályokkal összhangban.
               4b. cikk
               A tagállamok fontolóra veszik a közvetítői tevékenységet szabályozó rendszer létrehozását. Az ilyen rendszer magába foglalhat egy vagy több intézkedést, így például:

                           a)

                           a területükön működő közvetítők nyilvántartásba vétele;

                           b)

                           a közvetítő tevékenység engedélyhez vagy jóváhagyáshoz való kötése.”

               4.

               Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „5. cikk
               A 3. cikk sérelme nélkül, a tagállamok a lőfegyverek megszerzését és tartását csak olyan személy számára engedélyezik, akinek megfelelő indoka van erre, és aki:

                           a)

                           betöltötte legalább a 18. életévét, kivéve a vadászatra és céllövészetre használt lőfegyverek nem vásárlás útján történő megszerzését és tartását, feltéve hogy ebben az esetben a 18 évnél fiatalabb személy szülői engedéllyel rendelkezik, vagy szülői irányítás alatt áll, vagy érvényes lőfegyvertartási vagy vadászengedéllyel rendelkező felnőtt irányítása alatt áll, illetve engedélyezett, vagy más módon jóváhagyott edzőközpontban használja a fegyvert;

                           b)

                           nem valószínűsíthető, hogy veszélyt jelent önmagára, a közrendre vagy a közbiztonságra. Szándékos, erőszakos bűncselekmény miatti elmarasztaló ítélet az ilyen veszélyre utaló jelnek minősül.

                     A tagállamok visszavonhatják a lőfegyvertartási engedélyt, ha a megadásának alapjául szolgáló feltételek bármelyike már nem áll fenn.
               A tagállamok nem tilthatják meg a területükön lakóhellyel rendelkező személyeknek, hogy egy másik tagállamban megszerzett fegyvert tartsanak, kivéve ha ugyanennek a fegyvernek a megszerzését saját területükön tiltják.”

               5.

               A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „A tagállamok biztosítják, hogy a kereskedők kivételével, a lőfegyvereknek, lőfegyverdaraboknak és lőszereknek a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 2. cikkében meghatározott távközlő eszközök útján történő megszerzését, ahol ez engedélyezett, szigorúan ellenőrzik.

               6.

               A 7. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
               „(4)   A tagállamok megfontolhatják, hogy olyan személyek részére, akik teljesítik a fegyvertartási engedély megszerzéséhez szükséges feltételeket, többéves engedélyt adjanak minden engedélyköteles lőfegyver megszerzésére és tartására a következők sérelme nélkül:

                           a)

                           az illetékes hatóságok értesítésének kötelezettsége az átruházásról;

                           b)

                           annak időszakos ellenőrzése, hogy ezek a személyek megfelelnek-e a feltételeknek; és

                           c)

                           a nemzeti jogszabályban megállapított, a tartásra vonatkozó maximális időszak.

                     (5)   A tagállamok szabályokat fogadnak el annak érdekében, hogy a 2008. július 28-án hatályban lévő nemzeti jog értelmében »B« kategóriába sorolt lőfegyverekre vonatkozó engedéllyel rendelkező személyeknek ne legyen szükséges a 2008. május 21-i 2008/51/EK (9) európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálybalépése miatt kérvényezniük az általuk tartott »C« vagy »D« kategóriás lőfegyverek engedélyezését. A »C« vagy »D« kategóriás fegyverek ezt követő bármilyen átruházásának feltétele azonban, hogy az átvevő szerezzen hozzá engedélyt, vagy rendelkezzen engedéllyel, illetve a nemzeti jogszabályokkal összhangban kifejezetten jogosult legyen ilyen lőfegyverek tartására.

               7.

               A 11. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Az átadás előtt a kereskedő a (2) bekezdés első albekezdésében felsorolt valamennyi adatot közli azon tagállam hatóságaival, ahonnan az átadás kezdődni fog. Ezen tagállam hatóságai – adott esetben helyszíni – ellenőrzéseket végeznek a kereskedő által közölt információk és az átadás tényleges jellemzői megfelelésének ellenőrzésére. A kereskedő megfelelő időben közli ezeket az adatokat.”

               8.

               A 12. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, a vadászok a »C« és »D« kategóriára, valamint a céllövők a »B«, »C« és »D« kategóriára vonatkozóan előzetes engedély nélkül tarthatnak egy vagy több, e kategóriákba sorolt lőfegyvert, ha tevékenységük folytatása céljából átutaznak két vagy több tagállamon, feltéve hogy rendelkeznek az érintett lőfegyvert vagy lőfegyvereket felsoroló európai lőfegyvertartási igazolvánnyal, és feltéve hogy megfelelően meg tudják indokolni utazásukat, különösen meghívónak vagy a céltagállamban történő vadászati vagy céllövészeti tevékenységük egyéb igazolásának bemutatásával.
               A tagállamok nem köthetik az európai lőfegyvertartási igazolvány elfogadását semmiféle díj, illetve illeték megfizetéséhez.”

               9.

               A 13. cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
               „(3)   Ezen irányelv hatékony alkalmazása céljából a tagállamok rendszeresen információt cserélnek. A Bizottság 2009. július 28-ig kapcsolattartó csoportot állít fel az e cikk alkalmazása céljából történő információcsere érdekében. Az információ gyűjtésért és továbbításáért, valamint a 11. cikk (4) bekezdésében említett kötelezettségek teljesítéséért felelős nemzeti hatóságokról a tagállamok tájékoztatják egymást és a Bizottságot.”

               10.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „13a. cikk
               (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.
               (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (10) 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
               Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

               11.

               A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „16. cikk
               A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alkalmazásában elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.”

               12.

               A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „17. cikk
               A Bizottság 2015. július 28-ig jelentést és adott esetben ehhez csatolt javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv alkalmazásának eredményeképpen létrejövő helyzetről.
               A Bizottság 2012. július 28-ig kutatást végez és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a lőfegyverek kategóriáinak kettőre (tiltott vagy engedélyezett) való csökkentésének lehetséges előnyeiről és hátrányairól a kérdéses termékek belső piacának az esetleges egyszerűsítés révén elérhető jobb működése céljából.
               A Bizottság 2010. július 28-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben bemutatja a fegyverutánzatok forgalomba hozataláról készült tanulmány következtetéseit annak meghatározása érdekében, hogy ezen irányelv hatályának kiterjesztése az ilyen termékekre lehetséges és kívánatos-e.”

               13.

               Az I. melléklet a következőképpen módosul:

                           a)

                           Az I. részben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „—

                                       az irányelv 1. cikkében meghatározott bármilyen lőfegyver,”;

                           b)

                           a III. rész a következőképpen módosul:

                                       i.

                                       az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „a)

                                                   használatra tartósan alkalmatlanná tették őket, olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a lőfegyver minden lényeges része használatra tartósan alkalmatlanná, és eltávolítása, kicserélése vagy reaktiválást célzó módosítása lehetetlenné vált.”;

                                       ii.

                                       az első bekezdés után az alábbi bekezdés kerül beillesztésre:
                                       „A tagállamok rendelkezéseket hoznak az a) pontban említett hatástalanítás illetékes hatóság által történő ellenőrzéséről, annak garantálására, hogy egy lőfegyveren elvégzett módosítások azt használatra visszafordíthatatlanul alkalmatlanná tegyék. A tagállamok az említett ellenőrzés keretében tanúsítvány, vagy a lőfegyver hatástalanítását igazoló okmány kiadását, vagy erre a célra a lőfegyveren jól látható megjelölés elhelyezését írják elő. A Bizottság a 13a. cikk (2) bekezdésében meghatározott bizottsági eljárást követve közös iránymutatásokat ad ki a hatástalanítási előírásokról és technikákról annak biztosítására, hogy a hatástalanított lőfegyverek visszafordíthatatlanul használhatatlanok legyenek.”

         2. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2010. július 28-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. május 21-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. LENARČIČ

      (1)  HL C 318., 2006.12.23., 83. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. november 29-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. április 17-i határozata.

      (3)  HL L 256., 1991.9.13., 51. o. Helyesbítve: HL L 54., 1993.3.5., 22. o.

      (4)  HL L 280., 2001.10.24., 5. o.

      (5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o) módosított irányelv.

      (6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      (7)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (8)  HL L 144., 1997.6.4., 19. o. A legutóbb a 2005/29/EK irányelvvel (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.) módosított irányelv.”

      (9)  HL L 179., 2008.7.8., 5 o.”

      (10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.”