title: A Tanács 95/61/EK irányelve (1995. november 29.) az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló 90/642/EGK irányelv II. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995L0061

Hivatalos Lap L 292 , 07/12/1995 o. 0027 - 0030

		A Tanács 95/61/EK irányelve(1995. november 29.)az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló 90/642/EGK irányelv II. mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 90/642/EGK irányelvet első alkalommal a 93/58/EGK irányelv [2] módosította, amely egyéb rendelkezések mellett létrehozta a maximális értékeket tartalmazó első listát egyes peszticidek vonatkozásában;mivel azonban akkor egyes peszticid/növényi termék kombinációk esetében nem állt elegendő adat rendelkezésre végleges szermaradvány-értékek megállapításához; mivel ezeknek az adatoknak a beszerzéséhez négy évig tartó vizsgálati időszak lett előírva, melynek leteltével, amennyiben a szükséges adatok továbbra is hiányoznak, az értékeket a kimutathatóság határértékében kell megállapítani;mivel a 93/58/EGK irányelv elfogadásakor a Bizottság és a Tanács megállapodott, hogy a tagállamok egy éven belül valamennyi érintett féltől beszerzik az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a hiányzó adatokat előállítják; mivel egyes esetekben nem adtak nyilatkozatot, és ezért megfelelő rendelkezések már megállapíthatók,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 90/642/EGK irányelv II. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul:2. cikkA tagállamok legkésőbb 1996. október 31-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1995. november 29-én.a Tanács részérőlaz elnökL. Atienza Serna[1] HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 95/38/EK irányelvvel (HL L 197., 1995.8.22., 14. o.) módosított irányelv.[2] HL L 211., 1993.8.23., 6. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. KlórtalonilA "Klórtalonil" fejléc alatti második oszlopban, a következő termékcsoportok esetében:2. V. LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK, Salátafélék,az egyes növények soraiban szereplő "b)" és "0,01 (*)" bejegyzés helyébe a "Salátafélék" sorába beírt "0,01 (*)" bejegyzés lép.2. KlórpirifoszA "Klórpirifosz" fejléc alatti harmadik oszlopban, a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:- 1. IV. EGYÉB GYÜMÖLCSÖK, Olajbogyó,- 2. III. TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK, Csemegekukorica,a "c)" betű helyébe a "0,05 (*)" érték lép.Ugyanebben az oszlopban, a következő termékcsoportban:2. I. GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK,a Cékla, Paszternák, Karórépa és Tarlórépa sorokban szereplő "c)" bejegyzést el kell hagyni.Ugyanebben az oszlopban a következő termék esetében:7. Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen portsorban a "d)" betű helyébe a "0,1 (*)" érték lép.3. CipermetrinA "Cipermetrin, beleértve a szerkezeti izomerek egyéb keverékeit is (az izomerek összege)" fejléc alatti ötödik oszlopban, a következő termékcsoportban:- 1. V. BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK, Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett),- 2. I. GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK,az egyes termékeknél szereplő "c)" és "0,5 (*)" bejegyzés helyébe "0,05 (*)" lép.Ugyanebben az oszlopban, a következő termék esetében:2. VII. SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK, Édeskömény,a "c)" betűt el kell hagyni.4. DeltametrinA "Deltametrin" fejléc alatti hatodik oszlopban, a következő termékcsoportba tartozó következő termék esetében:1. VI. EGYÉB GYÜMÖLCSÖK, Kivi,a "c)" betűt el kell hagyni.5. ImazalilAz "Imazalil" fejléc alatti kilencedik oszlopban, a következő termékcsoportban:2. III. TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK, Burgonyafélék,az egyes termékeknél szereplő "a)" és "0,02 (*)" helyébe a "Burgonyafélék" rovattal egy sorban szereplő "0,02 (*)" érték lép.6. IprodionAz "Iprodion" fejléc alatti 10. oszlopban, a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:- 2. I. GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK, Gumós zeller,- 2. VII. SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK, Zeller,az "a)" betűt el kell hagyni.7. PermetrinA "Permetrin (az izomerek összege)" fejléc alatti 11. oszlopban, a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:1. V. BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK, Félcserjén termő bogyósok (termesztett),a "c)" betű helyébe a "0,05 (*)" érték lép.Ugyanebben az oszlopban, a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:- 1. VI. EGYÉB GYÜMÖLCSÖK, Olajbogyó,- 2. I. GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK, Tarlórépa,- 2. IV. KÁPOSZTAFÉLÉK, Virágjukért termesztett káposztafélék, Brokkoli,- 2. VII. SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK, Édeskömény,- 4. Olajos magvak, napraforgómag,a "c)" betűt el kell hagyni.Ugyanebben az oszlopban, a következő termékcsoportban:1. V. BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK, Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett),az egyes termékeknél szereplő "c)" és "0,05 (*)" helyébe a "0,05" érték lép.Ugyanebben az oszlopban a7. Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen portsorban a "d)" betű helyébe a "0,1 (*)" érték lép.8. Benomil, karbendazim, tiofanát metilA "Benomil, Karbendazim, Tiofanát metil (karbendazimként kifejezett összege)" fejléc alatti 12. oszlopban, a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:- 2. V. LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK, Vízitorma és cikóriasaláta,- 7. Komló (szárított), beleértve a komló-labdacsot és a sűrítetlen portsorban a "d)" betű helyébe a "0,1 (*)" érték lép.Ugyanebben az oszlopban, a következő termékcsoportba tartozó következő termék esetében:VI. EGYÉB GYÜMÖLCSÖK, Olajbogyó,a "d)" betűt el kell hagyni.9. Maneb, Mankoceb, Metiram, Propineb, CinebA "Maneb, Mankoceb, Metiram, Propineb, Cineb (CS2-ként kifejezett összege)" fejléc alatti 13. oszlopban az1. V. BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK, Félcserjén termő bogyósok (termesztett),a "c)" betű helyébe a "Málna" sorában a "c)" betű, az "Egyéb" sorában a "0,05 (*)" érték lép.Ugyanebben az oszlopban a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:- 2. I. GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK, Cékla,- 2. VII. SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK, Articsóka,a "c)" betűt el kell hagyni.Ugyanebben az oszlopban a következő termékcsoportba tartozó következő termék esetében:2. V. LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK, Vízitorma,a "c)" betű helyébe a "0,05 (*)" érték lép.10. MetamidofoszA "Metamidofosz" fejléc alatti 14. oszlopban a következő termékcsoportokba tartozó következő termékek esetében:- 1. V. BOGYÓSGYÜMÖLCSÖK, Csemege- és borszőlő, és Eper (termesztett),- 2. VI. KÁPOSZTAFÉLÉK, Leveles káposztafélék,a "b)" betű helyébe a "0,01 (*)" érték lép.11. ProcimidonA "Procimidon" fejléc alatti 15. oszlopban a következő termékcsoportba tartozó következő termék esetében:1. III. ALMATERMÉSŰEK, Alma,az "a)" betű helyébe a "0,02 (*)" érték lép.Ugyanebben az oszlopban a következő termékcsoportba tartozó következő termék esetében:2. II. HAGYMAFÉLÉK, Újhagyma,az "a)" betűt el kell hagyni.12. A szermaradványok maximális értéke kifejezetten a tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) vonatkozásábanA kifejezetten a tea vonatkozásában megállapított táblázatban a következő peszticid-szermaradványok esetében:6. Brómpropilát,15. Flucitrinát (az izomerek összege),18. Metidation, és21. Profenofosza "d)" betű helyébe a "0,1 (*)" érték lép.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1971. február 15.) a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31971L0118

Hivatalos Lap L 055 , 08/03/1971 o. 0023 - 0039 finn különkiadás fejezet 3 kötet 3 o. 0144  dán különkiadás sorozat I fejezet 1971(I) o. 0097  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 3 o. 0144  angol különkiadás sorozat I fejezet 1971(I) o. 0106  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 6 o. 0116  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 4 o. 0131  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 4 o. 0131

		A Tanács irányelve(1971. február 15.)a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról(71/118/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel a baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1967. június 13-i 123/67/EGK tanácsi rendelet [2] egy egységes piacot hozott létre ezen ágazatban;mivel, amíg a tagállamok baromfihúsra vonatkozó egészségügyi követelményei közötti különbségek akadályozzák a kereskedelmet, addig a fenti rendelet végrehajtása nem éri el a kívánt hatást;mivel a különbségek kiküszöbölésére a tagállamok egészségügyi rendelkezéseit közelíteni kell egymáshoz;mivel olyan közösségi rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek – egy átmeneti időszak után, amíg csak a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkoznak – a tagállamokon belül forgalmazott baromfihúsra is érvényesek lesznek; mivel azonban ezen irányelv nem vonatkozik azon baromfihúsra, amelyet, bizonyos feltételek mellett, a termelő közvetlenül a fogyasztóhoz szállít;mivel a javasolt közelítés célja főként a vágóhidakon, a raktározás és szállítás során a baromfihúsra vonatkozó higiéniai követelmények szabványosítása; mivel a tagállamok illetékes hatóságai felelősek maradnak az irányelvben meghatározott higiéniai követelményeket teljesítő vágóhidak engedélyezéséért, valamint annak biztosításáért, hogy az ilyen engedélyezést szabályozó feltételeket betartsák; mivel rendelkezni kell a hűtőraktárak tagállamok által történő engedélyezéséről is;mivel a kielégítő egészségügyi vizsgálat biztosítására, figyelembe véve a sajátságos feltételeket, amelyek között ezt elvégzik, bizonyos feladatokat a hatósági állatorvos felelőssége és felügyelete alatt tevékenykedő, képzett asszisztensekre kell bízni;mivel az asszisztensek képzésének elméleti és gyakorlati szintjére minimum szabványkövetelményeket, valamint egyéb, a hozzáértésük, megbízhatóságuk és pártatlanságuk biztosításához nélkülözhetetlen feltételeket kell meghatározni az összes tagállam számára, oly módon azonban, hogy ne legyen kizárva a képzésükre vonatkozó szabályok és programok fokozatos szabványosítása;mivel a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozóan, az exportáló ország hatósági állatorvosa által kiállított egészségügyi bizonyítvány kiadása tekinthető a legjobb módszernek a rendeltetési ország illetékes hatóságainak biztosítására arról, hogy a baromfihús-szállítmány megfelel az irányelv rendelkezéseinek; mivel e bizonyítványnak végig kell kísérnie a baromfihús-szállítmányt a rendeltetési helyig;mivel a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy megtilthassák az emberi fogyasztásra alkalmatlannak bizonyuló, illetve a közösségi egészségügyi rendelkezéseket nem teljesítő baromfihúsnak egy másik tagállamból a területükre történő bevitelét;mivel ilyen esetekben a feladó számára engedélyezni kell, hogy saját kérésére vagy képviselőjének kérésére visszaküldjék hozzá a húst, hacsak egészségügyi okból nem indokolt ennek ellenkezője;mivel a tiltás vagy korlátozás esetében annak okait ismertetni kell a feladóval vagy annak képviselőjével, és bizonyos esetekben az exportáló ország illetékes hatóságaival is;mivel a tiltás vagy korlátozás jogosságát illetően a feladó és a rendeltetési tagállam hatóságai közötti vita esetén a feladó számára lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság által összeállított jegyzékből egy általa kiválasztható állat-egészségügyi szakértőtől véleményt kaphasson;mivel a tagállamok közötti, egy adott vágóhíd engedélyezésének jogosságára vonatkozó vitákat az 1968. október 15-én a Tanács által felállított Állat-egészségügyi Állandó Bizottságon belüli sürgősségi eljárással kell eldönteni;mivel bizonyos, különleges problémákat jelentő területeken a tagállamok rendelkezései nem közelíthetők addig, amíg egy alaposabb vizsgálatot el nem végeztek;mivel az élő baromfi és a friss baromfihús kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi rendelkezések más közösségi irányelvek tárgyát fogják képezni; mivel nyilvánvalóvá vált, hogy most e területen a nemzeti rendelkezések közelítése felé az első lépést bizonyos feltételek meghatározásával kell megtenni, amelyek alapján a tagállamok állat-egészségügyi okokból megtilthatják vagy korlátozhatják a baromfihúsnak a területükre történő bevitelét, valamint egy közösségi sürgősségi eljárás előírásával az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságon belül, amely alapján egy tagállam által hozott intézkedéseket a tagállamok és a Bizottság szorosan együttműködve megvizsgálhatják, és azokat – amennyiben szükséges – módosíthatják vagy hatályon kívül helyezhetik,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. CÍM Általános rendelkezések1. cikk(1) Az irányelv a következő háziállatfajok friss húsának kereskedelmére vonatkozik: házityúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa és liba.(2) Ezen állatok minden emberi fogyasztásra alkalmas részét baromfihúsnak kell tekinteni.(3) Minden baromfihúst, amely nem esett át semmiféle tartósítási eljáráson, friss húsnak kell tekinteni; az irányelv alkalmazásában azonban a hűtött és a fagyasztott baromfihúst friss húsnak kell tekinteni.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában:a) "baromfitest": a baromfi egész teste az elvéreztetés, kopasztás és zsigerelés után; a veséknek, a lábaknak a csüdnél vagy a fejnek az eltávolítása azonban nem kötelező;b) "baromfitestrészek": az a) pont szerint meghatározott baromfitest részei;c) "belsőségek": az a) pontban meghatározott baromfitesten kívüli friss hús, még akkor is, ha természetes kapcsolatban van a baromfitesttel;d) "zsigerek": a mell-, has- és medenceüregi belsőségek, beleértve a légcsövet és a nyelőcsövet, valamint adott esetben a begyet;e) "levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat": az élő baromfinak az I. melléklet III. fejezete követelményeinek megfelelő vizsgálata;f) "levágást követő húsvizsgálat": a levágott baromfinak a vágóhídon, közvetlenül a vágás után, az I. melléklet V. fejezete követelményeinek megfelelően történő vizsgálata;g) "hatósági állatorvos": a tagállam illetékes központi hatósága által kijelölt állatorvos;h) "asszisztens": a tagállam illetékes központi hatósága által a hatósági állatorvos segítésére hatóságilag kijelölt szakképzett személy;i) "exportáló ország": az a tagállam, ahonnan egy másik tagállamba friss baromfihúst küldenek;j) "rendeltetési ország": az a tagállam, ahová egy másik tagállamból friss baromfihúst küldenek.II. CÍM A Közösségen belüli kereskedelemre és a tagállamokon belüli kereskedelemre vonatkozó rendelkezések3. cikk(1) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy csak azon friss baromfihús kereskedelmét engedélyezi, amely – a 11. cikk sérelme nélkül – teljesíti a következő követelményeket:a) az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően engedélyezett és felügyelt vágóhídról származik;b) olyan állatból származik, amelyet egy hatósági állatorvos vagy az asszisztensek a 4. cikknek megfelelően vágás előtt megvizsgáltak, és az ilyen vizsgálatot követően frissbaromfihús-kereskedelemre szánt vágásra alkalmasnak találtak;c) az I. melléklet IV. fejezetének megfelelően kielégítő higiéniai feltételek között kezelték;d) hatósági állatorvos vagy a 4. cikknek megfelelően segédek vágás után megvizsgálták, és az I. melléklet VI. fejezetének megfelelően emberi fogyasztásra alkalmasnak találták;e) az I. melléklet VII. fejezete követelményeinek megfelelő állat-egészségügyi jelöléssel van ellátva;f) az I. melléklet IX. fejezetének megfelelően a levágást követő húsvizsgálat után kielégítő higiéniai feltételek között tárolták az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően engedélyezett és felügyelt vágóhidakon vagy az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően engedélyezett és felügyelt hűtőraktárakban;g) az I. melléklet X. és XI. fejezeteinek követelményeivel összhangban, kielégítő higiéniai feltételek mellett, megfelelő módon csomagolták és szállították;(2) A következőket kizárják a kereskedelemből:a) a hidrogén-peroxiddal vagy más fehérítőanyagokkal, illetve természetes vagy mesterséges színezőanyagokkal kezelt friss baromfihús;b) az antibiotikumokkal, tartósítószerekkel vagy állományjavítókkal kezelt friss baromfihús;c) az ízesítőanyagokkal kezelt friss baromfihús.(3) Ha azonban a rendeltetési ország engedélyezi, akkor az emberi fogyasztástól eltérő célokra szánt húsnak nem kell kielégítenie az 1. bekezdésben meghatározott feltételeket; ebben az esetben a rendeltetési ország megtesz minden szükséges intézkedést annak megakadályozására, hogy a húst a rendeltetéstől eltérő célokra használhassák.(4) Az 1. bekezdés feltételei nem vonatkoznak azon friss baromfihúsra, amelyet – egyedi esetekben – annak termelője közvetlenül juttat el a végső fogyasztóhoz annak saját fogyasztására, ide nem értve a házaló kereskedelmet, a postai rendelést vagy a piaci árusítást.4. cikk(1) A levágást megelőző és a levágás követő vizsgálatok végrehajtásában, valamint a vágóhidak számára előírt, az I. melléklet II. és IV. fejezeteiben meghatározott higiéniai feltételek felügyeletében a hatósági állatorvost a felügyelete és felelőssége alatt dolgozó asszisztensek segíthetik.(2) Csak azon személyek tevékenykedhetnek asszisztensként, akik megfelelnek a II. melléklet követelményeinek. A Bizottság javaslatára a Tanács részletesebb rendelkezéseket határoz meg az asszisztenseknek a II. melléklet 1. b) és d) pontja és 4. pontja alapján előírt képzése szintjére vonatkozóan.(3) Az asszisztensek a hatósági állatorvost csak a következő tevékenységek elvégzésében segítik:- az I. melléklet II. és IV. fejezetében meghatározott higiéniai szabályok alkalmazásának felügyelete,- annak ellenőrzése, hogy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat időpontjában az I. melléklet III. fejezetének 12. pontjában említett tünetek egyike sem mutatkozik,- annak ellenőrzése, hogy a levágást követő húsvizsgálat időpontjában az I. melléklet VI. fejezetének 28. pontjában felsorolt feltételek nem állnak fenn.5. cikk(1) Azon tagállam illetékes központi hatósága, amelynek a területén a vágóhíd elhelyezkedik, biztosítja, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt engedélyt csak akkor adják meg, ha az I. melléklet I. és II. fejezetének rendelkezései teljesülnek, és feltéve, hogy a vágóhíd képes kielégíteni azon melléklet többi feltételét is; azt is biztosítja továbbá, hogy a rendelkezéseknek való megfelelést hatósági állatorvos ellenőrizze, valamint azt, hogy az engedély visszavonásra kerüljön, ha egy vagy több rendelkezésnek már nem felel meg.(2) Minden engedélyezett vágóhidat nyilvántartásba vesznek egy listán, és mindegyiknek adnak egy állat-egészségügyi engedélyezési számot. Valamennyi tagállam közli a többi tagállammal a Bizottsággal engedélyezett vágóhidak listáját és azok állat-egészségügyi engedélyezési számait, valamint értesíti őket az engedélyek visszavonásairól.(3) Ha egy tagállam úgy véli, hogy egy másik tagállamnak egy vágóhídján az engedélyezési feltételek nem vagy tovább már nem teljesülnek, akkor értesíti az adott tagállam illetékes központi hatóságát. Az utóbbi megteszi az összes szükséges intézkedést, és értesíti a másik tagállam illetékes központi hatóságát a hozott döntésekről és a döntések okairól.Ha e tagállam attól tart, hogy a szükséges intézkedéseket nem hozták meg, vagy azok nem elegendőek, akkor az ügyet a Bizottság elé terjesztheti, amely kikéri egy vagy több állat-egészségügyi szakértő véleményét. A tagállamok, a szakértői vélemény figyelembevételével, a 12. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazhatók arra, hogy ideiglenesen megtiltsák az adott vágóhídról származó friss baromfihúsnak a területükre történő bevitelét.Ez a felhatalmazás az állat-egészségügyi szakértő vagy szakértők által a későbbiekben kinyilvánított vélemény figyelembevételével, a 12. cikkben meghatározott eljárás szerint visszavonható.Az állat-egészségügyi szakértőknek a vitában érintett tagállamokétól eltérő állampolgárságúaknak kell lenniük.A tagállamokkal folytatott egyeztetés után a Bizottság meghatározza az e bekezdés alkalmazására vonatkozó általános szabályokat, főként az állat-egészségügyi szakértők kijelölésére és a vélemények kinyilvánításakor követendő eljárásra vonatkozóan.(4) A hűtőraktárakat a friss baromfihús raktározása tekintetében hatósági állatorvos felügyeli, abban az esetben is, ha azok a vágóhídon kívül helyezkednek el.A friss baromfihús raktározására vonatkozóan a raktár engedélyezéséért és az engedély visszavonásáért azon tagállam illetékes központi hatósága felelős, amelynek területén a hűtőraktár található.6. cikkA 3. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, és a közösségi rendelkezések hatálybalépéséig, az irányelv nem érinti a tagállamoknak a következőkre vonatkozó rendelkezéseit:a) az 5. cikk (4) bekezdésében hivatkozott hűtőraktárak engedélyezésének, valamint az ilyen engedélyek visszavonásának feltételei;b) a baromfiak olyan anyagokkal történő kezelése, amelyek a friss baromfihús fogyasztását az emberi egészségre veszélyessé vagy károssá tehetik, valamint az ilyen anyagoknak – mint például antibiotikumok, ösztrogének, tireosztatikumok, állományjavítók, peszticidek, gyomirtók, illetve arzén- és antimontartalmú anyagok – a baromfiak szervezetébe kerülése;c) a friss baromfihúshoz idegen anyagok hozzáadása, valamint annak ionizáló és ultraibolya sugárzással történő kezelése.7. cikkAz irányelv nem érinti a tagállamok jelenlegi jogszabályai szerint fennálló, valamint az ezen irányelvben előírt, az illetékes hatóságok döntései ellen irányuló fellebbezési lehetőségeket.III. CÍM A kizárólag Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó rendelkezések8. cikkMinden egyes tagállam biztosítja, hogy a másik tagállamba küldött friss baromfihúst a rendeltetési országba történő szállítás során az I. melléklet VIII. fejezete követelményeinek megfelelő egészségügyi bizonyítvány kíséri.9. cikk(1) Az 5. cikk (3) bekezdése második albekezdésének második mondatából származó felhatalmazás sérelme nélkül, egy tagállam a saját területén megtilthatja egy másik tagállamból származó friss baromfihús forgalmazását, amennyiben a rendeltetési országban elvégzett egészségügyi vizsgálat során az állapítják meg, hogy:a) az ilyen hús emberi fogyasztásra alkalmatlan; illetve, hogyb) a 3., 8. és 14. cikk rendelkezéseit nem teljesítették.(2) Az 1. bekezdés alapján hozott döntéseknek, a feladó vagy képviselője kérésére, engedélyezniük kell a friss baromfihús visszaküldését, feltéve, hogy az egészségügyi szempontból megengedhető. Minden esetben védőintézkedéseket kell tenni az ilyen hússal való visszaélés megakadályozására.(3) E döntéseket a döntések indokaival együtt közölni kell a feladóval vagy annak képviselőjével. Ezen indokolt döntéseket kérésre írásban is haladéktalanul közölni kell a feladóval, annak feltüntetésével, hogy a jelenlegi jogszabályok szerint milyen fellebbezési lehetőségek állnak rendelkezésre a döntések ellen, és azokat milyen formában és milyen határidőkkel kell benyújtani.(4) Amennyiben az ilyen döntések alapja ragályos vagy fertőző betegség megállapítása, az emberi egészségre veszélyes állagromlás, illetve az irányelv rendelkezéseinek súlyos megsértése, akkor a döntéseket és azok okait azonnal közölni kell az exportáló ország illetékes központi hatóságával is.10. cikkMinden egyes tagállam lehetőséget biztosít az állat-egészségügyi szakértői vélemény beszerzésére azon feladóknak, akiknek a friss baromfihúsa a 9. cikk (1) bekezdése alapján nem forgalmazható a területükön. Valamennyi tagállam biztosítja, hogy mielőtt az illetékes hatóságok bármely más intézkedést tennének, például megsemmisítenék a húst, az állat-egészségügyi szakértőknek lehetőségük legyen meghatározni, hogy a 9. cikk (1) bekezdésének feltételei teljesültek-e.Az állat-egészségügyi szakértőnek az exportáló országétól, illetve a rendeltetési országétól eltérő állampolgárságúnak kell lennie.A tagállamok javaslatára a Bizottság összeállítja azon állat-egészségügyi szakértők jegyzékét, akiket fel lehet kérni az ilyen vélemények kialakítására. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően meghatározza az alkalmazni rendelt általános szabályokat, különös tekintettel e vélemények kialakítására.11. cikk(1) A (2) és (4) bekezdés sérelme nélkül, bármely közösségi rendelkezés hatálybalépéséig a tagállamoknak az élő baromfi és a baromfihús kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi rendelkezéseit alkalmazzák.(2) Egy tagállam a következő intézkedéseket hozhatja, amennyiben fennáll a veszélye annak, hogy egy másik tagállamból friss baromfihúsnak a területére történő behozatalával állatbetegségek terjedhetnek el:a) járványos betegségnek a másik tagállamban történő jelentkezése esetén ideiglenesen megtiltja vagy korlátozza az adott tagállam érintett területeiről a friss baromfihús behozatalát;b) ha egy járványos betegség széles körben elterjed, vagy fennáll a veszélye újabb súlyos ragályos vagy fertőző állatbetegség jelentkezésének, akkor ideiglenesen megtiltja vagy korlátozza a friss baromfihús behozatalát az adott állam teljes területéről.(3) Valamennyi tagállamnak azonnal tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot a (2) bekezdésben említett betegségek bármelyikének a területükön történt jelentkezéséről és az annak leküzdésére hozott intézkedésekről. A betegség felszámolásáról is azonnal tájékoztatást kell adnia a fentieknek.(4) A tagállamok által a (2) bekezdés alapján hozott intézkedéseket, valamint az ilyen intézkedések hatályon kívül helyezését azok indoklásaival együtt haladéktalanul közölni kell a többi tagállammal és a Bizottsággal.A 12. cikkben meghatározott eljárás alapján dönteni lehet az intézkedések hatályon kívül helyezéséről vagy módosításáról, főként a többi tagállam által elfogadott intézkedésekkel való összehangolásuk érdekében.(5) Ha a 2. bekezdésben meghatározott helyzet merül fel, és ha szükségesnek tűnik, hogy más tagállamok is alkalmazzák az azon bekezdés alapján hozott intézkedéseket – szükség esetén a 4. bekezdés alapján módosítva –, akkor a megfelelő intézkedéseket a 12. cikkben meghatározott eljárás szerint fogadják el.12. cikk(1) Amennyiben az e cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni, akkor az ügyeket az elnök, saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére, haladéktalanul az 1968. október 15-i tanácsi határozattal felállított Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság") elé terjeszti.(2) A bizottságon belül a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően súlyozzák. Az elnök nem szavaz.(3) A Bizottság képviselője benyújtja az elfogadásra javasolt intézkedések tervezetét. A bizottság két napon belül véleményt nyilvánít az ilyen intézkedésekről. A véleményeket tizenkét szavazatos többséggel kell elfogadni.(4) A Bizottság elfogadja az intézkedéseket, és azonnal alkalmazza azokat, amennyiben azok összhangban vannak a bizottság véleményével. Ha azok nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy nem nyilvánítottak véleményt, akkor a Bizottság haladéktalanul javaslatot nyújt be a Tanácsnak az elfogadásra javasolt intézkedésekről. A Tanács minősített többséggel fogadja el az intézkedéseket.Amennyiben a javaslat benyújtásának napját követő tizenöt napon belül a Tanács nem fogad el semmilyen intézkedést sem, akkor a Bizottság fogadja el a javasolt intézkedéseket, és azonnal alkalmazza azokat, kivéve, amennyiben a Tanács egyszerű többséggel az intézkedések ellen döntött.13. cikkA 12. cikk rendelkezéseit tizennyolc hónapig alkalmazzák azon naptól számítva, amikor az ügyet, akár a 12. cikk (1) bekezdése szerint, akár bármely más vonatkozó szabály szerint először terjesztették a bizottság elé.14. cikk(1) A tagállamok megtiltják a jelenleg használt "Spinchiller" baromfihűtési eljárás alkalmazását. Ez a tiltás csak 1976. január 1-jétől lép hatályba.(2) Az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságon belül a tagállamokkal folytatott egyeztetést követően a Bizottság 1972. január 1. előtt egy jelentést nyújt be a Tanácsnak arról, hogy létezik-e egy vagy több alternatív hűtési eljárás.(3) Az 1. bekezdésben meghatározott időpont 1977. január 1-jére módosul, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács 1972. január 1. előtt megállapítja, hogy egy vagy több iparilag alkalmazható új eljárást fedeztek fel.IV. CÍM Záró rendelkezések15. cikkA harmadik országokból származó friss baromfihús behozatalára vonatkozó közösségi rendelkezések hatálybalépéséig a tagállamok e behozatalokra olyan rendelkezéseket alkalmaznak, amelyek legalább egyenértékűek ezen irányelv rendelkezéseivel.16. cikkA 14. cikk sérelme nélkül, a tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek és mellékleteinek megfeleljenek:a) a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozóan: az irányelv kihirdetését követő két éven belül;b) a területükön termelt és forgalmazott friss baromfihúsra vonatkozóan: az irányelv kihirdetését követő legfeljebb öt éven belül.Ezekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.17. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1971. február 15-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Cointat[1] HL 109., 1964.7.9., 1721/64. o.[2] HL 117., 1967.6.19., 2301/67. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETI. FEJEZET A VÁGÓHIDAKRA VONATKOZÓ HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEK1. A vágóhidaknak legalább a következő feltételekkel kell rendelkezniük:a) megfelelő nagyságú, könnyen tisztítható és fertőtleníthető helyiség vagy fedett hely a baromfinak a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálatához;b) könnyen tisztítható és fertőtleníthető speciális helyiség kizárólag a beteg vagy feltehetően beteg baromfi számára;c) megfelelő nagyságú vágóhelyiség egyrészt a kábítás és az elvéreztetés, másrészt a kopasztás és a forrázás elkülönített helyen történő végrehajtásához. A vágóhelyiség és az a) pontban hivatkozott helyiség vagy hely között minden átjárónak automatikusan záródó ajtóval kell rendelkeznie, kivéve azt a szűk nyílást, amelyen a vágóbaromfi halad keresztül;d) zsigerelő- és előkészítő helyiség, amely megfelelően nagy ahhoz, hogy a zsigerelést megfelelő távolságban végezhessék el a többi munkahelytől, illetve azoktól válaszfallal kell elválasztani a fertőződés megakadályozására. A zsigerelő- és előkészítő helyiség, valamint a vágóhelyiség között minden átjárónak automatikusan záródó ajtóval kell rendelkeznie, kivéve azt a szűk nyílást, amelyen a vágóbaromfi halad keresztül;e) egy kirakodóhelyiség, amennyiben szükséges;f) megfelelő nagyságú hűtő- vagy fagyasztóhelyiség, illetve helyiségek;g) helyiség vagy hely a tollak összegyűjtésére, ha nem hulladékként kezelik;h) a visszatartott, valamint az emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősített, egészségre ártalmas hús és a hulladék elkülönített tárolására fenntartott speciális zárható helyiség, amennyiben az ilyen húst és hulladékot nem távolítják el mindennap a vágóhídról;i) speciális helyiség az ipari célokra szánt, a 28. bekezdés alapján emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősített baromfihús, a 29. bekezdés alapján az emberi fogyasztásra történő felhasználásból kizárt hús, valamint a hulladék és vágási melléktermékek ipari kezelésére vagy megsemmisítésére, amennyiben az ilyen technikai kezelést vagy megsemmisítést a telephelyen hajtják végre;j) öltözők, mosdók, zuhanyozók és vízöblítéses illemhelyek; az utóbbiak nem nyílhatnak közvetlenül a munkahelyiségekbe; a mosdóknál hideg és meleg folyóvizet kell biztosítani, a kéztisztításhoz tisztító- és fertőtlenítőszereket, valamint eldobható kéztörlőket; a mosdóknak az illemhelyek közelében kell elhelyezkedniük;k) speciálisan kialakított hely a trágyának, kivéve, ha azt azonnal és higiénikusan eltávolítják;l) hely és megfelelő eszközök a ketrecek és a járművek tisztítására és fertőtlenítésére;m) megfelelően felszerelt, zárható helyiség az állat-egészségügyi szolgálat kizárólagos használatára;n) a munkahelyiségekben megfelelő felszerelés a kéz és a szerszámok tisztítására és fertőtlenítésére; az ilyen felszerelésnek a lehető legközelebb kell lennie a munkahelyekhez; a csapok nem lehetnek kézi működtetésűek; e berendezéseknek hideg és meleg folyóvíz-ellátással kell rendelkezniük, valamint tisztító- és fertőtlenítőszereket és eldobható kéztörlőket kell biztosítani; az eszközök tisztítására a víz hőmérsékletének legalább + 82 °C-osnak kell lennie;o) megfelelő felszerelések, amelyek mindenkor lehetővé teszik az irányelvben előírt állat-egészségügyi vizsgálatok hatékony végrehajtását;p) megfelelő körülzáró fal vagy más körülkerítési módszer;q) az a), b), c) és d) pontok sérelme nélkül, az épület tiszta és szennyezett részeinek megfelelő elkülönítése;r) az a)–j) pontban említett helyiségekben:- olyan vízálló padlóburkolat, amely könnyen tisztítható és fertőtleníthető, rothadásmentes, és oly módon van kialakítva, hogy könnyítse a víz elfolyását,- sima falak, legalább 2 méter magasságig világos színű, lemosható burkolattal vagy festéssel, lekerekített sarkokkal és szögletekkel;s) megfelelő szellőztetés és, ha szükséges, páraelszívás;t) megfelelő természetes vagy mesterséges megvilágítás az élő vagy vágott baromfi számára fenntartott helyiségekben, amely nem torzítja a színeket;u) kizárólag ivóvíz minőségű, nyomás alatt lévő vízzel való megfelelő ellátás; kivételes esetekben azonban gőzfejlesztés céljára használható nem ivóvíz minőségű víz, feltéve, hogy az e célra kialakított vezetékek nem teszik lehetővé ezen víznek más célokra történő felhasználását; ezenfelül a nem ivóvíz minőségű víz felhasználása kivételes esetekben engedélyezhető hűtőberendezés hűtésére. A nemivóvíz-vezetékeket pirosra kell festeni, és azok nem haladhatnak keresztül húst tartalmazó helyiségeken;v) megfelelő, nyomás alatt lévő, ivóvíz minőségű melegvíz-ellátás;w) a higiéniai követelményeket kielégítő szennyvíz-elvezetési rendszer;x) megfelelő felszerelés a kártevők, például rovarok, rágcsálók stb. elleni védelemre;y) könnyen tisztítható és fertőtleníthető, nem korrodálódó anyagból készült berendezések és munkaeszközök, valamint olyan eszközök, amelyek a raktározás során érintkezésbe kerülnek a baromfival;z) légmentes és vízhatlan, nem korrodálódó, erőszakkal nem nyitható, különleges konténerek a VI. fejezet 28. bekezdése értelmében emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősített hús összegyűjtésére.II. FEJEZET A VÁGÓHÍD SZEMÉLYZETÉRE, ÉPÜLETEIRE, BERENDEZÉSEIRE ÉS ESZKÖZEIRE VONATKOZÓ HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEK2. Teljes tisztaságot kell megkövetelni a személyzettől, valamint az épületekre, a berendezésekre és az eszközökre vonatkozóan:a) A személyzetnek különösen tiszta, világos színű és könnyen mosható munkaruhát és fejfedőt kell viselnie. Az állatok levágásával foglalkozó, illetve a hússal dolgozó vagy azt kezelő személyzetnek a munkanap során többször, valamint a munka újrakezdésekor minden esetben meg kell mosnia és fertőtlenítenie kell a kezét. Azoknak a személyeknek, akik érintkezésbe kerültek beteg állattal vagy fertőzött hússal, ezt követően azonnal meleg vízzel gondosan meg kell mosniuk, majd fertőtleníteniük kell a kezüket és karjukat. A munkahelyiségekben és a raktárhelyiségekben dohányozni tilos;b) A vágóhidakra az 1. cikk (1) bekezdése szerinti vágásra szánt baromfiakon kívül kutya, macska és semmilyen más állat nem kerülhet be, kivéve a vágóhídi igásállatokat. E tilalom nem vonatkozik az 1. cikk (1) bekezdésében nem említett nyulakra és szárnyasokra, amelyeket azonnali vágásra szánnak, feltéve, hogy nem a baromfiakkal egy időben és egy helyiségekben tartják, vágják, készítik elő és raktározzák azokat.A rágcsálókat, rovarokat és más élősködőket rendszeresen irtani kell;c) Az I. fejezet 1. a), b), c), d) és e) pontjában említett helyiségeket szükség szerint, de a napi munka végén minden esetben tisztítani és fertőtleníteni kell;d) A baromfiszállításra használt ketreceket nem korrodálódó anyagból kell készíteni, azoknak könnyen tisztíthatónak és fertőtleníthetőnek kell lenniük, valamint vízhatlan padozattal kell rendelkezniük. A ketreceket minden kiürítés után tisztítani és fertőtleníteni kell;e) A vágáshoz, a hús feldolgozásához és raktározásához használt berendezéseket és eszközöket tisztán és jó műszaki állapotban kell tartani. Azokat a munkanap folyamán többször, valamint a napi munka végén és az újbóli használat előtt, amennyiben szennyeződtek, főként ha kórokozókkal fertőződtek, gondosan meg kell tisztítani és fertőtleníteni;f) Az emberi fogyasztásra alkalmatlan, egészségre ártalmas hús, valamint a belsőségek tárolására szolgáló konténereket használat után ki kell üríteni, és minden kiürítés után meg kell tisztítani, és fertőtleníteni kell.3. A vágásra, a hús feldolgozására és raktározására használt telephelyet, épületeket, berendezéseket és munkaeszközöket kizárólag e célokra szabad használni.4. A baromfihús és annak konténerei nem érintkezhetnek közvetlenül a talajjal.5. A tollat kopasztás után azonnal el kell távolítani.6. A tisztítószerek, fertőtlenítőszerek és rovarirtók használata nem befolyásolhatja a fogyasztásra szánt hús állapotát.7. Azon személyeket, akik megfertőzhetik a húst, el kell tiltani a vágástól és a hús kezelésétől, különösen, ha:a) tífusz, paratífusz A és B, fertőző bélgyulladás (szalmonellózis), vérhas, fertőző májgyulladás, skarlát megbetegedésben szenvednek, vagy ennek gyanúja áll fenn, illetve e betegségeknek a hordozói;b) ragályos vagy fertőző tuberkulózisban szenvednek, vagy ennek gyanúja áll fenn;c) ragályos vagy fertőző bőrbetegségben szenvednek, vagy ennek gyanúja áll fenn;d) ugyanabban az időben olyan tevékenységet folytatnak, ami baktériumoknak a húsra történő átvitelével járhat;e) kötést viselnek a kezükön, kivéve a nem fertőzött ujjseb védelmét szolgáló vízhatlan kötést.8. Minden, baromfihússal dolgozó személytől orvosi igazolást kell megkövetelni. Ennek azt kell igazolnia, hogy nincs akadálya az ilyen munkavégzésnek; a bizonyítványt évente, valamint bármikor, amikor a hatósági állatorvos kéri, meg kell újítani; a bizonyítványnak mindig a hatósági állatorvos rendelkezésére kell állnia.III. FEJEZET LEVÁGÁST MEGELŐZŐ VÁGÓHÍDI ÉLŐÁLLAT-VIZSGÁLAT9. A vágóbaromfit a vágóhídra való érkezését követő 24 órán belül levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálatnak kell alávetni. Ha a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálatot követően több mint 24 óra eltelt, akkor a vizsgálatot közvetlenül a vágás előtt meg kell ismételni.10. Amennyiben a baromfit a származási gazdaságban a megelőző 24 órában megvizsgálták és egészségesnek találták, akkor a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat leszűkíthető a szállítás során szerzett sérülésekre. Ezenfelül, a vágóhídra érkezéskor igazolni kell a baromfi azonosságát.Amennyiben a származási gazdaságban és a vágóhídon a levágást megelőző élőállat-vizsgálatot nem ugyanaz a hatósági állatorvos végzi, akkor az állatokat egy, a III. melléklet alapján előírt adatokat feltüntető egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie.11. A levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálatot megfelelő világítás mellett kell elvégezni.12. A vizsgálatnak meg kell határoznia, hogy a baromfiak:a) szenvednek-e az emberre vagy az állatokra átvihető betegségben, mutatnak-e olyan tüneteket, vagy általános állapotuk olyan-e, amely arra utal, hogy ilyen betegség előfordulhat;b) mutatnak-e betegségre utaló olyan tüneteket vagy az általános állapotukat befolyásoló olyan rendellenességeket, amelyek a húst emberi fogyasztásra alkalmatlanná tehetik.13. A madárinfluenzában, baromfipestisben, veszettségben, szalmonellózisban, baromfikolerában vagy ornitózisban szenvedő baromfit emberi fogyasztásra alkalmatlannak kell minősíteni.14. Az állatok nem vághatók le emberi fogyasztásra szánt friss hús előállítására, amennyiben- a vágóhídon beteg baromfi jelenlétéből,- az eredetükre vonatkozó egészségügyi információkbólazt állapították meg, hogy olyan körülmények között kerültek kapcsolatba madárinfluenzában, baromfipestisben, veszettségben, szalmonellózisban, baromfikolerában vagy ornitózisban szenvedő madarakkal, hogy megfertőződhettek.15. A 12., 13. vagy 14. pontban említett baromfit elkülönítve és az összes többi baromfi levágása után kell levágni.IV. FEJEZET A VÁGÁS HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEI16. A vágóhídra bevitt baromfit kábítás után azonnal le kell vágni.17. Az elvéreztetésnek teljesnek kell lennie, és oly módon kell elvégezni, hogy a vér ne okozhasson szennyeződést a vágóhelyen kívül.18. A levágott baromfit azonnal és teljesen meg kell kopasztani.19. A zsigerelést azonnal el kell végezni. A baromfitestet úgy kell felnyitni, hogy a testüregek és az összes belső szerv megvizsgálható legyen. Ennek érdekében a májat, a lépet és az emésztőszerveket ki kell emelni a baromfitestből úgy, hogy az ne szennyeződjön, és ezeknek a zsigereknek a természetes kapcsolata a vizsgálatig megmaradjon.20. A vizsgálat után az eltávolított zsigereket azonnal külön kell választani a baromfitesttől, és az emberi fogyasztásra alkalmatlan részeket egyúttal el kell távolítani.A baromfitestben maradó belső szerveket vagy szervrészeket, a vesék kivételével, teljesen el kell távolítani, lehetőleg kielégítő higiéniai körülmények között.21. Tilos a baromfihús levegővel fújása, annak ruhával való tisztítása vagy a baromfitestnek a vágóhídon levágott baromfiból származó ehető belsőségtől eltérő más anyaggal való megtöltése.A baromfidarabokat és a belsőséget a 35. bekezdésben előírt módon kell csomagolni.22. A vizsgálat befejezése előtt tilos a baromfitest darabolása, illetve a baromfihús eltávolítása vagy kezelése. A hatósági állatorvos előírhat bármely más, a vizsgálat által megkívánt műveletet.23. A 28. pontnak megfelelően emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősített vagy a 29. pontnak megfelelően emberi fogyasztásra nem engedélyezett, visszatartott húst, a tollat és a hulladékot a lehető leghamarabb el kell távolítani az 1. g), h) és i) pontban előírt helyiségekbe, helyekre vagy konténerekbe, és úgy kell kezelni azokat, hogy a szennyeződés a legkisebb szinten maradjon.24. A vizsgálat és a zsigerelés után a friss baromfihúst azonnal meg kell tisztítani, és a higiéniai követelményeknek megfelelően hűteni kell.V. FEJEZET LEVÁGÁST KÖVETŐ HÚSVIZSGÁLAT25. Levágás után azonnal meg kell vizsgálni az állat minden részét.26. A levágást követő húsvizsgálatot megfelelő világítás mellett kell elvégezni.27. A levágást követő húsvizsgálatnak ki kell terjednie a következőkre:a) a levágott állat megtekintése;b) amennyiben szükséges, a levágott állat tapintásos vizsgálata és bemetszése;c) az állomány, a szín, a szag, és, ahol szükséges, az íz rendellenességeinek vizsgálata;d) amennyiben szükséges, laboratóriumi vizsgálatok.VI. FEJEZET A HATÓSÁGI ÁLLATORVOS DÖNTÉSE A LEVÁGÁST KÖVETŐ HÚSVIZSGÁLATKOR28. 1. A baromfit emberi fogyasztásra teljes mértékben alkalmatlannak minősítik, amennyiben a vizsgálat a következőket tárja fel:- a vágástól eltérő okból bekövetkezett elhullás,- általános szennyezettség,- jelentős sérülések és véraláfutások,- rendellenes szag, szín, íz,- rothadás,- rendellenes állomány,- senyvesség,- ödéma,- hasvízkór,- sárgaság,- fertőző betegség,- aszpergillózis,- toxoplazmózis,- kiterjedt bőr alatti vagy izomparazitózis,- rosszindulatú vagy áttétes daganatok,- leukózis,- mérgezés.2. A vágott állatnak azon részei, amelyek a hús egyéb részeinek egészségét nem befolyásoló, helyi traumás sérüléseket mutatnak, emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősülnek.29. Az emberi fogyasztásra történő felhasználásból a következő zsigereket zárják ki: a baromfitesttől a 20. pontnak megfelelően különválasztott légcsövet és tüdőt, valamint a nyelőcsövet, begyet, belet és epehólyagot.VII. FEJEZET ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI JELÖLÉS30. Az állat-egészségügyi jelölést a hatósági állatorvos felelőssége alatt kell elvégezni, aki e célból a következőket tartja fenn és kezeli:a) a hús megjelölésére szolgáló eszközöket, amelyeket csak a megjelölés tényleges időpontjában és csak annyi időre ad át a segédszemélyzetnek, amennyi e célra szükséges;b) a címkéket és csomagolóanyagokat, amennyiben ezek már rendelkeznek a 31. pontban előírt bélyegzővel vagy jelöléssel, valamint a 31. pontban említett pecsétekkel. E címkéket, csomagolóanyagokat és pecséteket a szükséges mennyiségben akkor adja át a kisegítő személyzetnek, amikor használni kell azokat.31. Az állat-egészségügyi jelölés a következőkből áll:a) a nem csomagolt baromfitestekre vonatkozóan, azok mindegyikén elhelyezett pecsétből.A pecsétnek olyannak kell lennie, hogy azt ne lehessen újra felhasználni; az összes higiéniai követelményt kielégítő, ellenálló anyagból kell készülnie, és megfelelő nagyságúnak kell lennie ahhoz, hogy a következő kötelező adatokat tökéletesen olvasható betűkkel fel lehessen rajta tüntetni:- a felső részen nyomtatott nagybetűkkel az exportáló ország első két betűjét,- a középső részen a vágóhíd állat-egészségügyi engedélyezési számát,- az alsó részen a következő betűjelzések egyikét: CEE, EEG vagy EWG.A betűknek és számoknak 0,2 cm méretűnek kell lenniük;b) a csomagolt baromfitestekre és baromfitestrészekre vonatkozóan egy, a csomagolásra bélyegzett jelből, amely csomagolást úgy kell lezárni, hogy azt a kibontás után ne lehessen újra felhasználni.A csomagolóanyagnak megfelelően erős, az összes higiéniai követelményt kielégítő anyagból kell készülnie; a bélyegzett jelnek ugyanazokat az információkat kell biztosítania, mint a pecsétnél előírtak, és ugyanolyan méretű betűkkel kell nyomtatni;c) azon belsőségekre, amelyeket nem a baromfitest tartalmaz, egy, a csomagolásra bélyegzett jelből, amely csomagolásnak a b) pontban leírtak szerint zártnak kell lennie, vagy egy, a címkére nyomott bélyegzőből, amelynek tisztán láthatónak és a csomagra szilárdan rögzítettnek kell lennie. A címkét oly módon kell rögzíteni, hogy az a csomag felbontásakor tönkremenjen.A bélyegzésnek 6,5 cm széles és 4,5 cm magas ovális tintabélyegzésnek kell lennie. A következő adatokat kell feltüntetni rajta, tökéletesen olvasható betűkkel:- a felső részen nyomtatott nagybetűkkel az exportáló ország nevét,- a középső részen a vágóhíd állat-egészségügyi engedélyezési számát,- az alsó részen a következő betűjelzések egyikét: CEE, EEG vagy EWG.A betűknek 0,8 cm, a számoknak 1,1 cm méretűnek kell lenniük.VIII. FEJEZET EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY32. Az egészségügyi bizonyítvány eredetijét, amelyet a rendeltetési országba történő szállítás során a friss baromfihúshoz kell csatolni, hatósági állatorvosnak kell kiállítania a berakodáskor. Az egészségügyi bizonyítványnak mind alakjában, mind tartalmában meg kell felelnie a IV. mellékletben közölt mintának. A bizonyítványt legalább a rendeltetési ország nyelvén kell kitölteni, és annak a IV. mellékletben közölt mintában meghatározott adatokat kell tartalmaznia.IX. FEJEZET TÁROLÁS33. A 24. pontban előírt hűtés után a friss baromfihúst + 4 °C-ot meg nem haladó, állandó hőmérsékleten kell tárolni.X. FEJEZET CSOMAGOLÁS34. a) A csomagolásnak (például csomagolóládák, kartonpapír dobozok) minden higiéniai követelménynek meg kell felelnie, különösen:- nem változtathatja meg a hús érzékszervi tulajdonságait,- nem juttathat a húsba olyan anyagokat, amelyek ártalmasak az emberi egészségre,- elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy hatékony védelmet nyújtson a húsnak a szállítás és a rakodás során.b) A csomagolás csak akkor használható fel újra hús csomagolására, ha az könnyen tisztítható, nem korrodálódó anyagból készült, és előzőleg megtisztították és fertőtlenítették.35. Amennyiben a friss baromfihúst olyan csomagolóanyagba csomagolják (például műanyag fóliába), ami azzal közvetlen érintkezésbe kerül, akkor azt a higiéniai követelményeknek megfelelően kell végezni.Az ilyen csomagolásnak átlátszónak és színtelennek kell lennie, valamint meg kell felelnie a 34. a) pont követelményeinek; hús csomagolására nem lehet azokat újra felhasználni.A baromfidarabokat, valamint a baromfitesttől különválasztott belsőségeket mindig erősen zárt, a fenti feltételeknek megfelelő védőcsomagolásba kell csomagolni.XI. FEJEZET SZÁLLÍTÁS36. A friss baromfihúst olyan járművekben vagy konténerekben kell szállítani, amelyeket úgy terveztek és szereltek fel, hogy a IX. fejezetben meghatározott hőmérséklet a szállítás során biztosítható legyen.37. A friss baromfihús szállítására szolgáló szállítóeszközök nem használhatók élő állatok vagy bármely olyan termék szállítására, amelyek ártalmasak lehetnek a húsra, vagy szennyezhetik azt, kivéve, ha az ilyen termékek kirakodása után azokat alaposan megtisztították és fertőtlenítették, és, amennyiben szükséges, szagtalanították.38. Friss baromfihús csak akkor szállítható együtt olyan anyagokkal, amelyek hatással lehetnek rá, illetve amelyeknek átveheti a szagát, amennyiben a szükséges védőintézkedéseket megtették.39. Friss hús nem szállítható olyan járművekben vagy konténerekben, amelyek nem tiszták és nem fertőtlenítettek.40. A berakodás előtt a hatósági állatorvos megbizonyosodik arról, hogy a szállítójárművek, illetve a konténerek, valamint a rakodási feltételek megfelelnek e fejezet higiéniai követelményeinek.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZ ASSZISZTENSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK1. Csak azon személyek fogadhatók el asszisztensként, akika) esetében egy illetékes hatóság igazolja, hogy a jellemük megfelelő;b) megfelelő alapszintű iskolázottsággal rendelkeznek;c) fizikailag alkalmasak egy ilyen állás betöltésére;d) alkalmassági vizsgájuk igazolja, hogy megfelelő műszaki ismeretekkel rendelkeznek.2. Az I. melléklet II. fejezete 7. és 8. pontjának sérelme nélkül, nem alkalmazható asszisztensként az a személy:a) aki olyan tevékenységet gyakorol, amely a friss baromfihús megfertőzésének veszélyét hordozhatja magában;b) aki foglalkozását tekintve hentes, baromfivágóhidat irányít, illetve bármilyen minőségben ott dolgozik, baromfival vagy baromfitakarmánnyal kereskedik, baromfi-takarmányozási tanácsadó, hivatásos baromfitartó, vagy egy mezőgazdasági vállalkozás alkalmazottja.3. Az 1. d) pontban említett vizsgát a tagállam illetékes központi hatósága vagy a tagállam által kijelölt hatóság szervezi. Csak azon jelöltek vehetnek részt a vizsgán, akik bizonyítják, hogy egy hatósági állatorvos által irányított, három hónapos gyakorlati képzésen vettek részt.4. A 3. pontban hivatkozott vizsga elméleti részből és gyakorlati részből áll, és a következő témákra terjed ki:a) Elméleti rész:- a baromfi-anatómia és -élettan alapismeretei,- a baromfi-anatómiai kórbonctan alapismeretei,- a higiénia és főként az ipari higiénia alapismeretei,- a baromfivágás, -feldolgozás, -csomagolás és -szállítás módszerei és eljárásai,- a munkavégzésükre vonatkozó törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések ismerete.b) Gyakorlati rész:- a vágóbaromfi vizsgálata és értékelése,- a levágott baromfi vizsgálata és értékelése,- az állatfaj meghatározása egy állat jellemző részeinek megvizsgálásával,- a levágott baromfi néhány olyan részének meghatározása, amelyeken elváltozások észlelhetők, és azokról véleménynyilvánítás,- a gyártósori levágást követő húsvizsgálat gyakorlata.--------------------------------------------------III. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve (1998. február 16.) az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0005

Hivatalos Lap L 077 , 14/03/1998 o. 0036 - 0043

		Az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve(1998. február 16.)az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 49. cikkére és 57. cikke (1) bekezdésére, valamint az 57. cikk (2) bekezdésének első és harmadik mondatára,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében [3] megállapított eljárásnak megfelelően,(1) mivel a Szerződés 7a. cikke értelmében a belső piac belső határok nélküli térséget foglal magában; mivel a Szerződés 3. cikkének c) pontja alapján a Közösség célkitűzései közé tartozik a személyek és szolgáltatások tagállamok közötti mozgását gátló akadályok eltörlése; mivel ez a tagállamok állampolgárai számára többek között hivatásuknak a képesítésük megszerzése országától eltérő tagállamban történő gyakorlásának lehetőségét jelenti önálló vagy alkalmazotti minőségben;(2) mivel a legalább három éven át tartó szakmai oktatás és képzés befejezése után adományozott felsőoktatási oklevelek elismerésének általános rendszeréről szóló, 1988. december 21-i 89/48/EGK tanácsi irányelv [4] alapján az egyik tagállamban teljes képesítést nyert ügyvéd kérheti oklevele elismerését egy másik tagállamban, az ott történő letelepedése esetén azért, hogy az adott tagállamban használatos szakmai címet viselve ügyvédi tevékenységet folytasson; mivel a 89/48/EGK irányelv célja az ügyvédek fogadó tagállamban történő szakmai beilleszkedésének biztosítása, és az irányelv nem kívánja módosítani sem az adott tagállamban érvényes szakmai szabályokat, sem az ott honos ügyvédeket nem kívánja kivonni ezen szabályok hatálya alól;(3) mivel amíg egyes ügyvédek – többek között a 89/48/EGK irányelvben előírt alkalmassági vizsga letételével – gyorsan beilleszkedhetnek a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába, addig más, teljes képesítéssel rendelkező ügyvédek a fogadó tagállamban letöltött bizonyos idejű, a saját országukban alkalmazott szakmai címnek megfelelő ügyvédi gyakorlat után illeszkedhetnek be, vagy saját országukban alkalmazott szakmai cím szerint folytathatják tevékenységüket;(4) mivel ezen időszak végén az ügyvéd a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába az ügyvédi gyakorlat megszerzése után illeszkedhet be;(5) mivel ez a gyakorlat közösségi szinten az oklevelek elismerésének általános rendszerével összehasonlítva nemcsak azért indokolt, mert lehetővé teszi az ügyvédek számára, hogy a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába könnyebben beilleszkedhessenek, de azért is, mert biztosítja, hogy az ügyvédek a saját országuk szakmai címeit viselve állandó jelleggel működhessenek a fogadó tagállamban, és ez megfelel a jogi szolgáltatásokat igénybevevők szükségleteinek, akik, különösen a belső piac következtében folyamatosan gyarapodó kereskedelmi kapcsolatok miatt, jogi tanácsot kérnek a határokon átnyúló ügyletek lebonyolításához, amelyekben a nemzetközi, a közösségi és a nemzeti jogszabályok gyakran fedik egymást;(6) mivel a közösségi szintű szabályozás azért is indokolt, mert eddig csupán néhány tagállam engedélyezte, hogy területén más tagállamból érkezett ügyvédek a saját országuk szakmai címét viselve a szolgáltatásnyújtáson kívül más ügyvédi tevékenységet folytassanak; mivel azonban azokban a tagállamokban, ahol ez a lehetőség fennáll, a részletes gyakorlati szabályok, például a tevékenységi kör vagy a hatóságoknál történő bejegyeztetés tekintetében jelentősen különböznek; mivel a körülmények különbözősége egyenlőtlenségeket és a tagállamok ügyvédei közötti verseny torzítását, illetve a mozgás szabadságának akadályozását eredményezi; mivel csak egy, a szolgáltatásnyújtástól eltérő szakmai tevékenység folytatását szabályzó irányelv képes ezeket a saját országuk szakmai címét használva tevékenykedő ügyvédeket sújtó nehézségeket elhárítani, és ez nyújt lehetőséget arra, hogy azonos lehetőségeket biztosítson az ügyvédeknek és a jogi szolgáltatások igénybevevőinek valamennyi tagállamban;(7) mivel e célkitűzések szem előtt tartása mellett ez az irányelv nem határoz meg semmilyen, kizárólag egy országon belüli helyzetre vonatkozó szabályt, és ahol mégis kihatással van az ügyvédi hivatás nemzeti szabályozására, csak annyiban teszi ezt, amennyiben ez célkitűzéseinek hatékony elérése érdekében szükséges; mivel többek között nem érinti a fogadó tagállamban használatos szakmai címek szerinti ügyvédi képesítés megszerzését és az ügyvédi hivatás gyakorlását szabályozó nemzeti jogalkotást;(8) mivel ez az irányelv a hatálya alá tartozó ügyvédektől megkívánja, hogy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságánál bejegyeztessék magukat, hogy a hatóság meggyőződhessen arról, hogy az ügyvéd az adott tagállamban hatályos szakmai szabályoknak megfelel; mivel a fogadó tagállam ügyvédekre vonatkozó jogszabályai határozzák meg a bejegyzés hatályát arra vonatkozóan, hogy az ügyvédek milyen szintű és típusú igazságszolgáltatási szervek előtt gyakorolhatják hivatásukat;(9) mivel a fogadó tagállamban azoknak az ügyvédeknek, akik még nem illeszkedtek be a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába, az adott tagállamban a saját országuk szakmai címüket viselve kell végezniük tevékenységüket annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelően tájékozódhassanak, és különbséget tudjanak tenni az ilyen ügyvédek és a fogadó tagállamban működő, az ott használatos szakmai címet viselő ügyvédek között;(10) mivel az irányelv hatálya alá tartozó ügyvédek számára lehetővé kell tenni, hogy jogi tanácsot adhassanak, különösen a saját tagállamuk jogáról, a közösségi jogról, a nemzetközi jogról és a fogadó tagállam jogáról; mivel ezt már lehetővé tette az ügyvédi szolgáltatási tevékenység tekintetében, az ügyvédi szolgáltatásnyújtási szabadság hatékony gyakorlásának elősegítéséről szóló 1977. március 22-i 77/249/EGK tanácsi irányelv [5]; mivel azonban – a 77/249/EGK irányelvhez hasonlóan – lehetővé kell tenni, hogy Nagy-Britanniában és Írországban a saját országuk címét használva működő ügyvédek ne készíthessenek bizonyos, a tulajdonátruházással és örökösödéssel kapcsolatos okiratokat; mivel ez az irányelv egyáltalán nem érinti azokat a rendelkezéseket, amelyekben a tagállamok bizonyos tevékenységeket fenntartottak az ügyvédi szakmától különböző, más szakmák számára; mivel a 77/249/EGK irányelvnek azon rendelkezését, amely szerint a fogadó tagállam megkívánhatja a saját országa szakmai címét viselő ügyvédtől, hogy egy helyi ügyvéddel együttműködve járjon el, amikor jogi eljárásban ügyfelet képvisel illetve ügyfél védelmét látja el, szintén bele kell foglalni ebbe az irányelvbe; mivel ezt a követelményt az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata fényében kell értelmezni, különös tekintettel annak a Bizottság v. Németország, 427/85 számú ügyben 1988. február 25-én hozott ítéletére [6];(11) mivel az igazságszolgáltatási rendszer zavartalan működése érdekében különleges szabályok útján lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a legfelsőbb szintű bíróságaik előtti eljárást az arra szakosodott ügyvédek számára tartsák fenn anélkül, hogy a többi tagállamból származó, a követelményeknek eleget tevő ügyvéd beilleszkedését akadályoznák;(12) mivel a fogadó tagállamban a saját országában használatos címmel bejegyzett ügyvédnek fenn kell tartania bejegyzését saját országának hatáskörrel rendelkező hatóságánál, ha meg akarja tartani ügyvédi státuszát és ezen irányelv hatálya alá kíván tartozni; mivel ezért a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti szoros együttműködés elengedhetetlen, különösen a fegyelmi eljárásokkal kapcsolatban;(13) mivel az irányelv hatálya alá tartozó ügyvédek, akár alkalmazott ügyvédként, akár önálló ügyvédként működnek saját tagállamukban, alkalmazott ügyvédként működhetnek a fogadó tagállamban ott, ahol a tagállam ilyen lehetőséget biztosít saját ügyvédei számára;(14) mivel ennek az irányelvnek az a célkitűzése, hogy lehetővé tegye az ügyvédek számára, hogy a saját országukban használt szakmai címüket viselve működhessenek egy másik tagállamban, a fogadó tagállam szakmai címének megszerzését is megkönnyíti számukra; mivel a Szerződés 48. és 52. cikke az Európai Bíróság értelmezése szerint előírja, hogy a fogadó tagállamnak figyelembe kell vennie minden, a területén szerzett ügyvédi gyakorlatot; mivel a fogadó tagállamban az adott ország jogrendszere alapján, beleértve a Közösség jogrendszerét is, három éven át ténylegesen és rendszeresen ügyvédi tevékenységet folytató ügyvédről joggal feltételezhető, hogy megszerezte a helyi ügyvédi szakmába történő teljes beilleszkedéshez szükséges jártasságot; mivel ezen időszak lejártával annak az ügyvédnek, aki hitelt érdemlően tudja bizonyítani szakmai hozzáértését a fogadó tagállamban, képesnek kell lennie az adott tagállam szakmai címének megszerzésére; amennyiben a legalább háromévi, tényleges és rendszeres ügyvédi tevékenység során az ügyvéd a fogadó tagállam jogában tevékenykedve ennél rövidebb időt töltött el, a hatóságoknak figyelembe kell venniük az ügyvédnek az adott tagállam jogára vonatkozó ismereteit, amelyről a hatóság elbeszélgetés során szerezhet bizonyosságot; mivel azonban ha e könnyített feltételek nem teljesülnek, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy határoz, hogy nem adja meg az adott államban használatos szakmai megnevezést, a határozatot indokolnia kell, és e határozat ellen jogorvoslatnak van helye a tagállam nemzeti joga alapján;(15) mivel a gazdasági és szakmai fejlődés nyomán egyre inkább lehetővé válik, hogy az ügyvédek a Közösségen belül közösen folytassák tevékenységüket, beleértve az ügyvédi társulási formákat is; mivel az a tény, hogy egy ügyvéd a saját tagállamában egy ilyen ügyvédi társuláshoz tartozik, nem hozható fel ellene abból a célból, hogy megakadályozzák vagy visszatartsák a fogadó államban történő letelepedését; mivel ugyanakkor a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő intézkedésekkel megvédjék az ügyvédi hivatás függetlenségét; mivel a közös ügyvédi működést engedélyező tagállamokban bizonyos biztosítékokat kell nyújtani,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkTárgy, hatály és meghatározások(1) Az irányelv célja az ügyvédi hivatás folyamatos gyakorlásának lehetővé tétele önálló ügyvédként vagy alkalmazotti minőségben, az ügyvédi minősítés megszerzése országától eltérő másik tagállamban.(2) Az irányelv alkalmazásában:a) "ügyvéd" minden olyan személy, aki egy tagállam állampolgára és az alábbi szakmai címek egyikének birtokában felhatalmazással rendelkezik a hivatásának gyakorlására:Belgium | Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt |Dánia | Advokat |Németország | Rechtsanwalt |Görögország | Δικηγοροζ |Spanyolország | Abogado/Advocat/Avogado/Abokatu |Franciaország | Avocat |Írország | Barrister/Solicitor |Olaszország | Avvocato |Luxemburg | Avocat |Hollandia | Advocaat |Ausztria | Rechtsanwalt |Portugália | Advogado |Finnország | Asianajaja/Advokat |Svédország | Advokat |Egyesült Királyság | Advocate/Barrister/Solicitor |b) "saját tagállam" az a tagállam, amelyben az ügyvéd megszerezte az a) pontban felsorolt szakmai címek egyikének használatára való jogosultságot azt megelőzően, hogy egy másik tagállamban ügyvédi gyakorlatot kezd;c) "fogadó tagállam" az a tagállam, amelyben egy ügyvéd az irányelvnek megfelelően ügyvédi gyakorlatot folytat;d) a "saját országbeli szakmai megnevezés" az abban a tagállamban használatos szakmai címet jelenti, amelyben az ügyvéd megszerezte a megnevezés használatára való jogosultságot azt megelőzően, hogy a fogadó tagállamban ügyvédi gyakorlatot kezd;e) "ügyvédi társulás" az a – valamely tagállam törvényei szerint alapított – jogi személyiségű vagy azzal nem rendelkező egység, amelyben az ügyvédek szakmai tevékenységüket közös név alatt folytatják;f) a "vonatkozó szakmai megnevezés" vagy "vonatkozó szakma" azt a hatáskörrel rendelkező hatóság által felügyelt szakmai címet, vagy szakmát jelenti, amelyben az ügyvéd bejegyeztette magát a 3. cikk szerint, a "hatáskörrel rendelkező hatóság" pedig ezt a hatóságot jelenti.(3) Az irányelv egyaránt vonatkozik a saját tagállamukban és a 8. cikk szerint a fogadó tagállamban önállóan, valamint az ügyvédi hivatásukat alkalmazotti minőségben gyakorló ügyvédekre.(4) Az ügyvédi hivatás gyakorlása az irányelv szerint nem foglalja magában a szolgáltatás nyújtásának szabályait, az a 77/249/EGK irányelv hatálya alá tartozik.2. cikkAz ügyvédi hivatás gyakorlásának joga a saját tagállam szakmai megnevezésévelBármely ügyvéd jogosult állandó jelleggel bármely más tagállamban a saját tagállamában megszerzett szakmai címmel az 5. cikkben meghatározott tevékenységek folytatására.A fogadó tagállam ügyvédi szakmájába történő beilleszkedést a 10. cikk szabályozza.3. cikkBejegyzés a hatáskörrel rendelkező hatóságnál(1) Annak az ügyvédnek, aki másik tagállamban kíván működni, mint ahol ügyvédi képesítését megszerezte, az adott ország hatáskörrel rendelkező hatóságánál be kell jegyeztetnie magát.(2) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának be kell jegyeznie az ügyvédet, ha az ügyvéd bemutatja a saját tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságánál történt bejegyzését bizonyító igazolást. A hatóság előírhatja, hogy a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságánál történt bejegyzést bizonyító igazolás nem lehet három hónapnál régebbi. A bejegyzésről a hatóságnak értesítenie kell az ügyvéd saját tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságát.(3) Az (1) bekezdés alkalmazása céljából:- az Egyesült Királyságban és Írországban az ott használt szakmai címektől eltérő megnevezéssel gyakorlatot folytató ügyvédeknek a "barrister"-i, az "advocate"-i vagy a "solicitor"-i hivatás felügyeletét ellátó hatóságnál kell bejegyeztetniük magukat,- az Egyesült Királyságban az írországi "barrister"-eket felügyelő hatóság a "barrister"-ek és az "advocate"-ek felügyeletét ellátó hatóság, míg az írországi "solicitor"-ok felügyeletét ellátó hatóság a "solicitor"-ok felügyeletét ellátó hatóság,- Írországban az egyesült királyságbeli "barrister"-eket és "solicitor"-okat felügyelő hatóság a "barrister"-eket felügyelő hatóság, míg az egyesült királyságbeli "solicitor"-ok felügyeletét ellátó hatóság a "solicitor"-ok felügyeletét ellátó hatóság.(4) Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság a fogadó tagállamban közzéteszi a bejegyzett ügyvédek névsorát, az ezen irányelv alapján bejegyzett ügyvédek névsorát is közzé kell tennie.4. cikkAz ügyvédi hivatás gyakorlása a saját tagállam szakmai megnevezésével(1) A fogadó tagállamban a saját tagállama szakmai címét használva tevékenységet folytató ügyvédnek ezzel a szakmai címmel kell folytatnia tevékenységét, amelyet a saját tagállama hivatalos nyelvén, vagy hivatalos nyelveinek egyikén, érthetően és oly módon kell megjelölnie, hogy az ne legyen összetéveszthető a fogadó tagállam szakmai megnevezésével.(2) Az (1) bekezdés alkalmazása céljából, a fogadó tagállam előírhatja a saját tagállama szakmai címét használva tevékenységet folytató ügyvédnek, hogy jelölje meg, hogy saját tagállamában mely szakmai szervezetnek a tagja, vagy saját tagállamának törvényei szerint mely bíróság előtti eljárásra van felhatalmazása. A fogadó tagállam továbbá előírhatja a saját országa szakmai címét használva működő ügyvédnek, hogy csatolja a saját tagállama hatáskörrel rendelkező hatóságánál történt bejegyzésére vonatkozó dokumentumot.5. cikkTevékenységi kör(1) A (2) és (3) bekezdésre is figyelemmel, a saját országa szakmai címét használva működő ügyvéd ugyanolyan ügyvédi tevékenységet folytat, mint a fogadó tagállamban használatos vonatkozó szakmai címmel tevékenységet folytató ügyvéd, többek között jogi tanácsot adhat saját tagállamának jogáról, a közösségi jogról, a nemzetközi jogról és a fogadó tagállam jogáról. Az ügyvédnek minden esetben be kell tartania a nemzeti bíróságok előtt érvényes eljárási szabályokat.(2) Azok a tagállamok, amelyek engedélyezik, hogy területükön az ügyvédek egy meghatározott csoportja olyan okiratot készítsen, amelyek elhunyt személyek hagyatékának kezelésére jogosítanak vagy ingatlanok tulajdonjogának keletkezésére vagy átruházására vonatkoznak, amely okiratok készítését más tagállamok az ügyvédi szakmától eltérő más szakma számára tartanak fenn, e tevékenységek gyakorlásából kizárhatják a saját országuk szakmai címével az utóbbi tagállamokban működő ügyvédeket.(3) A jogi eljárásokban az ügyfelek képviseletének vagy védelmének ellátása vonatkozásában, amennyiben a fogadó tagállam joga az ilyen tevékenységet az illető tagállam szakmai címét használva működő ügyvédei számára tartja fenn, a fogadó tagállam előírhatja a saját országuk szakmai címével működő ügyvédeknek, hogy olyan ügyvéddel együttműködve járjanak el, aki az adott bíróságnál eljárhat, és aki szükség esetén felelősségre vonható, vagy egy, az adott bíróságnál működő "avoué"-val működjenek együtt.A tagállamok azonban külön szabályokat állapíthatnak meg a legfelsőbb szintű bíróságok előtti eljárásra vonatkozóan az igazságszolgáltatási rendszer zavartalan működése érdekében, például előírhatják az ilyen eljárásra szakosodott ügyvédek alkalmazását is.6. cikkAz ügyvédi működés szabályai(1) A saját tagállamában érvényes ügyvédi működési szabályoktól függetlenül a saját országának szakmai címe használatával működő ügyvédre minden olyan tevékenység esetében, amelyet a fogadó tagállam területén végez, ugyanazok a működési szabályok érvényesek, mint a fogadó tagállam szakmai címével működő ügyvédekre.(2) A saját országuk szakmai címét használva működő ügyvédeknek megfelelő képviseletet kell biztosítani a fogadó tagállam szakmai szervezeteiben. Ennek a képviseletnek legalább szavazati jogot kell biztosítania az illető szervezetek vezető testületeinek választása esetén.(3) A fogadó tagállam előírhatja a saját országa szakmai megnevezésével működő ügyvéd számára ügyvédi felelősségbiztosítási szerződés megkötését, vagy azt, hogy belépjen egy ügyvédi biztosítópénztárba, annak a szabályozásnak megfelelően, amit az adott tagállam állapított meg a területén folytatott tevékenységekre. A saját országa szakmai címét használva működő ügyvédet azonban fel kell menteni e kötelezettség alól, ha bizonyítja, hogy a saját tagállamában kötött biztosítással vagy a saját tagállamának előírásai szerinti biztosítópénztári tagsággal rendelkezik, amenynyiben ez a biztosítás vagy tagság feltételei és hatálya szerint egyenértékű. Amennyiben a megfelelés csak részleges, a fogadó tagállamban a hatáskörrel rendelkező hatóság kiegészítő biztosítási vagy biztosítópénztári szerződés megkötését írhatja elő az olyan körülmények biztosítására, amelyekre a saját tagállam előírásainak megfelelően kötött biztosítás vagy biztosítópénztári tagság nem terjed ki.7. cikkFegyelmi eljárások(1) Amennyiben a saját országa szakmai címét használva működő ügyvéd nem tesz eleget a fogadó tagállamban hatályos kötelezettségeknek, a fogadó tagállam eljárási szabályait, büntetéseit és jogorvoslatait kell alkalmazni.(2) A saját országa szakmai címét használva működő ügyvéd elleni fegyelmi eljárás kezdeményezését megelőzően a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának minden lényeges adatot rendelkezésére bocsátva, a lehető legrövidebb időn belül kell tájékoztatnia a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát.Az első albekezdést megfelelően kell alkalmazni olyan esetekben, amikor a fegyelmi eljárásokat a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága kezdeményezi, és ennek megfelelően tájékoztatja a fogadó tagállam(ok) hatáskörrel rendelkező hatóságát.(3) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a döntéshozói hatáskörének sérelme nélkül a teljes fegyelmi eljárás során együtt kell működnie a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával. A fogadó tagállamnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a saját tagállambeli hatáskörrel rendelkező hatóság kifejthesse álláspontját a fellebbviteli fórumok előtt.(4) A saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által hozott határozatot követően saját eljárásjogi és anyagi jogi szabályai szerint el kell döntenie, hogy milyen intézkedéseket hozzon a saját országa szakmai címét használva működő ügyvéddel szemben.(5) Habár ez nem előfeltétele a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága határozatának, ha az ügyvéd saját tagállamának hatáskörrel rendelkező hatósága ideiglenesen vagy véglegesen visszavonja az ügyvédi tevékenység folytatására szóló felhatalmazást, ez automatikusan maga után vonja annak ideiglenes vagy végleges tilalmát, hogy az érintett ügyvéd a saját országa szakmai címét használva tevékenységet folytasson a fogadó tagállamban.8. cikkAz alkalmazott ügyvédként folytatott működésA fogadó tagállamban a saját tagállama szakmai címével bejegyzett ügyvéd alkalmazott ügyvédként folytathat gyakorlatot egy másik ügyvéd, ügyvédi társulás vagy ügyvédi iroda, illetve köz- vagy magánvállalkozás alkalmazásában, olyan mértékben, amenynyiben ezt a fogadó tagállam az abban az államban használt szakmai címmel bejegyzett ügyvédek számára engedélyezi.9. cikkIndokolás és jogorvoslatokA 3. cikkben említett bejegyzést nem érintő határozatokat vagy az ilyen bejegyzést törlő és a fegyelmi intézkedések meghozataláról szóló határozatokat indokolni kell.Az ilyen határozatok ellen bírósági jogorvoslatnak van helye a tagállam belső joga szerint.10. cikkA fogadó tagállam ügyvédeivel azonos bánásmód(1) Annak a saját országa szakmai címével működő ügyvédnek, aki igazolja, hogy a fogadó tagállamban legalább három évig ténylegesen és rendszeresen folytatta tevékenységét annak az államnak a jogában, beleértve a közösségi jogot is, a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába történő befogadása céljából mentességet kell adni a 89/48EGK irányelv 4. cikk (1) bekezdése b) pontjában foglalt feltételek alól; "Tényleges és rendszeres tevékenység" alatt a tevékenység tényleges, megszakítás nélküli végzését kell érteni, figyelmen kívül hagyva a mindennapi élet eseményeiből adódó megszakításokat.Az illető ügyvéd feladata, hogy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a rendelkezésére bocsássa a legalább három éven át tartó, a fogadó tagállam jogában folytatott tényleges és rendszeres tevékenysége bizonyítékát. Ebből a célból:a) az ügyvéd a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának rendelkezésére bocsát minden lényeges információt és dokumentációt, különösen az általa kezelt ügyek számáról és jellegéről;b) a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága ellenőrzi az ügyvéd tevékenységének tényleges és rendszeres voltát, és szükség esetén felhívhatja az ügyvédet, hogy szóban vagy írásban adjon felvilágosítást, vagy bocsásson rendelkezésre további részleteket az a) pontban említett információval vagy dokumentációval kapcsolatban.A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a felmentés iránti kérelmet az első albekezdésben meghatározott feltételek nemteljesülése miatt elutasító határozatát indokolnia kell; e határozat ellen fellebbezésnek van helye a tagállam belső joga szerint.(2) A saját országa szakmai megnevezésével a fogadó tagállamban működő ügyvéd bármikor kérheti oklevele elismerését a 89/48/EGK irányelv alapján, abból a célból, hogy felvételt nyerjen a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába, és az adott tagállamban a szakmának megfelelő szakmai címmel gyakorolhassa ügyvédi hivatását.(3) A saját országa szakmai címével a fogadó tagállamban legalább három éven át ténylegesen és rendszeresen működő ügyvéd, aki azonban az adott tagállam jogában három évnél rövidebb ideig működött, a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától engedélyt kaphat a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába történő bebocsátásra, valamint jogot szerezhet az adott tagállamban hivatásának a megfelelő szakmai címmel történő gyakorlására anélkül, hogy a 89/48/EGK irányelv 4. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett feltételeket teljesítette volna, az alábbiakban megállapított feltételek és eljárások szerint:a) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának figyelembe kell vennie az ügyvédnek a fenti időszak alatt folytatott tényleges és rendszeres szakmai tevékenységét, valamint a fogadó tagállam jogára vonatkozó ismereteket és az abban szerzett szakmai tapasztalatot, valamint a fogadó tagállam jogáról, beleértve az ügyvédi hivatás gyakorlásának szabályairól és az ügyvédi működésről szóló előadások vagy szemináriumok látogatását is.b) Az ügyvédnek a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának rendelkezésére kell bocsátania minden lényeges információt és dokumentációt, különösen az általa kezelt ügyekről. A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az ügyvéddel folytatott elbeszélgetés segítségével minősíti az ügyvédnek a fogadó tagállamban kifejtett tényleges és rendszeres tevékenységét, és felméri, hogy az ügyvéd képes-e tevékenységét az adott tagállamban folytatni; ez az elbeszélgetés egyben az ügyvéd által végzett tevékenység rendszerességének és ténylegességének ellenőrzésére is szolgál.A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a felhatalmazás iránti kérelmet az első albekezdésben meghatározott követelmények nemteljesülése miatt elutasító határozatát indokolnia kell; e határozat ellen fellebbezésnek van helye a tagállam belső joga szerint.(4) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága indoklással ellátott és a tagállam belső joga szerint megfellebbezhető határozattal megtagadhatja az ügyvédtől az e cikk rendelkezéseiben foglalt előnyök alkalmazását, ha úgy ítéli meg, hogy ez ellentmondana az általános gyakorlatnak, különösen fegyelmi eljárás, panasz, vagy bármilyen incidens miatt.(5) A hatáskörrel rendelkező hatóságnak a kérelem elbírálásával megbízott képviselői minden beérkezett információt bizalmasan kötelesek kezelni.(6) A fogadó tagállamban az ügyvédi szakmába az (1), (2) és (3) bekezdés szerint befogadott ügyvéd jogosultságot nyer arra, hogy együttesen használja országa szakmai címét a saját tagállamának hivatalos vagy egyik hivatalos nyelvén, valamint a fogadó tagállam ügyvédi szakmájának megfelelő szakmai címet.11. cikkKözös ügyvédi működésAbban a tagállamban, amelyben engedélyezik a közösen folytatott működést a fogadó tagállam vonatkozó szakmai címével működő ügyvédek számára, az ilyen cím alatt tevékenységet folytatni kívánó vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságnál bejegyzésüket kérelmező ügyvédekre az alábbi előírások vonatkoznak:1. A saját tagállamukban azonos ügyvédi társuláshoz tartozó egy vagy több ügyvéd, aki vagy akik a fogadó tagállamban saját országuk szakmai címével folytatnak gyakorlatot, a saját tagállamukban működő ügyvédi társulásuk fiókjaként vagy képviseleteként folytathatják ügyvédi tevékenységüket. Ha azonban a saját tagállamban az ügyvédi társulásra vonatkozó alapvető szabályok összeegyeztethetetlenek a fogadó tagállam törvényeiben, rendeleteiben vagy közigazgatási rendelkezéseiben foglalt alapvető szabályokkal, az utóbbi szabályok az irányadóak, amennyiben az azoknak történő megfelelést az ügyfelek és harmadik felek védelméhez fűződő közérdek indokolja.2. Minden tagállamnak lehetővé kell tennie, hogy az azonos ügyvédi társuláshoz vagy azonos saját tagállamhoz tartozó két vagy több ügyvéd, akik a területén saját országuk szakmai címével folytatják tevékenységüket, közös ügyvédi működést alakíthassanak ki. Ha a fogadó tagállam több formában teszi lehetővé ügyvédeinek a közös működést, ugyanezeket a formákat kell lehetővé tenni a fent említett ügyvédek számára is. A fenti ügyvédek közös működésének módját a fogadó tagállamban a tagállam törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései szabályozzák.3. A fogadó tagállamnak meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket a közös működés engedélyezésére az alábbi ügyvédek között is:a) különböző tagállamokból származó több ügyvéd működése saját országuk szakmai címével;b) az a) pontban említett egy vagy több ügyvéd és a fogadó tagállam egy vagy több ügyvédje.A fenti ügyvédek közös működésének módját a fogadó tagállamban a tagállam törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései szabályozzák.4. Annak az ügyvédnek, aki saját országa szakmai címét használva kívánja ügyvédi hivatását gyakorolni, tájékoztatnia kell a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát arról a tényről, hogy saját tagállamában egy ügyvédi társulás tagja és minden lényeges információt meg kell adnia erről az ügyvédi társulásról.5. Az 1. és 4. ponttól eltérően, ha egy fogadó tagállam tiltja saját szakmai címével működő ügyvédei számára, hogy ügyvédi tevékenységet folytassanak olyan ügyvédi társulásban, amelyben egyes személyek nem tagjai a szakmának, megtagadhatja annak engedélyezését, hogy a saját országának szakmai megnevezésével bejegyzett ügyvéd a területén az ügyvédi társulás tagjaként folytasson tevékenységet. Az ügyvédi társulás akkor minősül a szakmához nem tartozó tagokat tömörítőnek, ha- az ügyvédi társulás tőkéje teljes egészében vagy részben, vagy- a név, amely alatt a tevékenységet végzik, vagy- az ügyvédi társulásban a döntéshozatal de facto vagy de jureolyan személyek birtokában van, akik nem rendelkeznek ügyvédi státusszal az 1. cikk (2) bekezdése szerint.Ha a saját tagállamban az ügyvédi társulásokra érvényes alapvető jogszabályok összeegyeztethetetlenek a fogadó tagállamban hatályban lévő szabályokkal, vagy az első albekezdés előírásaival, a fogadó tagállam megtagadhatja, hogy a területén fiókot vagy képviseletet nyissanak, az 1. pontban leírt korlátozások nélkül.12. cikkAz ügyvédi társulás neveA fogadó tagállamban a saját országának szakmai címét használva működő ügyvédek bármilyen módon folytatják tevékenységüket, bármely ügyvédi társulás nevét használhatják, amelyhez saját tagállamukban tartoznak.A fogadó tagállam előírhatja, hogy az első albekezdésben említett néven kívül a társult ügyvédek tüntessék fel azt a jogi formát, ahogyan az ügyvédi társulás a saját tagállamukban működik, és/vagy azoknak a társult tagoknak a nevét, akik a fogadó tagállamban folytatnak tevékenységet.13. cikkA saját és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködés és titoktartásA fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága szorosan együttműködnek, és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az irányelv alkalmazásának elősegítése, valamint annak megelőzése érdekében, hogy az irányelv rendelkezéseit a fogadó tagállamban hatályos rendelkezések megkerülése céljából helytelenül alkalmazzák.A hatóságok az egymással közölt információkat bizalmasan kezelik.14. cikkA hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelöléseA tagállamok legkésőbb 2000. március 14-ig kijelölik azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, amelyeket felhatalmaznak a kérelmek fogadására és az irányelvben említett határozatok meghozatalára. A tagállamok erről értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot.15. cikkA Bizottság jelentéseA Bizottság legkésőbb az irányelv hatálybalépésétől számított tíz éven belül jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról.A Bizottság a szükséges konzultációk lefolytatása után előadja következtetéseit és a jelenlegi szabályozáshoz javasolt módosításokat.16. cikkVégrehajtás(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. március 14-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják a fenti intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.17. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.18. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. február 16-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökJ. Cunningham[1] HL C 128., 1995.5.24., 6. o. és HL C 355., 1996.11.25., 19. o.[2] HL C 256., 1995.10.2., 14. o.[3] Az Európai Parlament 1996. június 19-i véleménye (HL C 198., 1996.7.8., 85. o.), a Tanács 1997. július 24-i közös álláspontja (HL C 297., 1997.9.29., 6. o.), az Európai Parlament 1997. november 19-i határozata (1997. december 15-i tanácsi határozat)[4] HL L 19., 1989.1.24., 16. o.[5] HL L 78., 1977.3.26., 17. o. Az irányelvet legutóbb az 1994-es csatlakozási okmány módosította.[6] HL 1988 Európai Bírósági határozatok 1123.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2014/84/EU irányelve ( 2014. június 30. ) a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete A. függelékének a nikkel tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               1.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/49

         A BIZOTTSÁG 2014/84/EU IRÁNYELVE
   (2014. június 30.)
   a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete A. függelékének a nikkel tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 46. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/48/EK irányelv általános követelményeket vezet be azokra az anyagokra vonatkozóan, amelyek az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító (CMR) anyagnak minősülnek. A CMR-anyagok 2. kategóriájának játékokban, játékok részeiben vagy mikrostrukturálisan különálló részeiben történő felhasználása tilos, kivéve, ha egyenkénti koncentrációjuk nem haladja meg az ezeket a CMR-anyagokat tartalmazó keverékek osztályozásánál megállapított releváns koncentráció szintjét, ha gyermekek számára nem hozzáférhetőek, vagy ha használatuk megengedett. A Bizottság engedélyezheti a CMR-anyagok 2. kategóriájának játékokban történő felhasználását, amennyiben az anyag használatát a tudományos bizottság megvizsgálta és az expozíció tekintetében biztonságosnak találta, és fogyasztói cikkekben való felhasználását az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) nem tiltja. A CMR-anyagok és megengedett felhasználási módjaik jegyzékét a 2009/48/EK irányelv II. mellékletének A. függeléke tartalmazza.

               (2)

               A nikkel (CAS-szám: 7440-02-0) tipikus fém. Elsősorban nikkeltartalmú ötvözetek (köztük rozsdamentes acél), nikkellemezek, egyéb nikkeltartalmú termékek, mint akkumulátorok és hegesztőelektródák, valamint nikkeltartalmú vegyszerek előállítására használják. Korrózióállósága és jó elektromos vezetőképessége miatt a nikkelt a játékokban is használják, például a játékvasutak sínjeiben vagy az elemek érintkezőiben.

               (3)

               A nikkelt az 1272/2008/EK rendelet azonban a rákkeltő anyagok 2. kategóriájába sorolja. Különleges követelmények hiányában a játékok tartalmazhatnak nikkelt, amennyiben annak koncentrációja nem haladja meg a nikkelt CMR-ként tartalmazó keverékek osztályozásánál megállapított releváns koncentráció szintjét, azaz az 1 %-ot.

               (4)

               A 793/93/EGK tanácsi rendelet (4) alapján a nikkel átfogó értékelése megtörtént. A 2008-ban munkahelyi expozíció felmérése céljából végzett uniós kockázatértékelésről szóló jelentésben (5) (EU RAR) megállapítást nyert, hogy további tanulmányokat kell végezni a belélegzett nikkel rákkeltő hatásának értékelésére. A jelentés 2009. évi kiegészítése (6), amely az 1907/2006/EK rendelet szerinti átmeneti rendelkezések értelmében készült, megállapította, hogy uniós szinten nincs szükség további intézkedésekre, mivel a patkányok által belélegzett nikkel fémpor rákkeltő hatásáról készült kétéves tanulmány azzal az eredménnyel zárult, hogy a nikkel karcinogenitási besorolását nem szükséges felülvizsgálni.

               (5)

               Mivel a rozsdamentes acélban található nikkel a karcinogenitás tekintetében ártalmatlannak bizonyult, a 2009/48/EK irányelv II. mellékletének A. függeléke már engedélyezte a nikkeltartalmú rozsdamentes acél játékokban való felhasználását.

               (6)

               Az elektromos játékokban található nikkel fém (lemezek, bevonatok és az elektromos vezetőképességet lehetővé tevő ötvözetek) jelenlétéből adódó egészségügyi kockázatok felmérése érdekében a Bizottság kikérte az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságának (EKKTB) véleményét. Az EKKTB 2012. szeptember 25-i, „Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No 7440-02-0) in Toys” (A nikkel játékokban való felhasználásából eredő egészségi kockázatok értékelése) című véleményében megállapította, hogy kizárható annak a kockázata, hogy a játék közbeni nikkelexpozíció következtében daganat alakulna ki, hiszen rendkívül alacsony a játékokban található nikkel belélegzésének esélye. Az EKKTB továbbá arra következtetésre jutott, hogy a gyermekjátékok megfelelő elektromos működéséért felelős alkatrészeiben található nikkel csak igen csekély mértékben vezethet a nikkel szájon vagy bőrön át történő beviteléhez, egyrészt mivel a játékok fémtartalmú részeiből csak korlátozott mértékben oldódik ki a nikkel, másrészt mert a fémtartalmú részek nehezen hozzáférhetők, és harmadrészt, mert az elektromos játékok megfelelő működéséért felelős alkatrészeknek kicsi a felülete. Az EKKTB tehát nem számol egészségi kockázatokkal.

               (7)

               A 2009/48/EK irányelv II. melléklete III. része 5.c) pontjának ii. alpontja szerint a CMR-anyagok 2. kategóriájának használata nem engedélyezhető, ha az 1907/2006/EK rendelet tiltja az anyag vagy keverék fogyasztói cikkekben való használatát. E rendelet XVII. mellékletének 27. bejegyzése a nikkel használatát csak az átszúrt fülbe vagy az emberi test más átszúrt részébe helyezett tárgyak, a bőrrel közvetlenül és hosszú ideig érintkező árucikkek és a bőrrel közvetlenül és hosszú ideig érintkező, nikkelt nem tartalmazó bevonattal ellátott árucikkek esetében korlátozza. Az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének 27. bejegyzésében megállapított korlátozások azonban nem vonják maguk után a felhasználás teljes körű, minden fogyasztói cikkre kiterjedő tilalmát. Az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének 27. bejegyzése ezen irányelvtől függetlenül változatlanul érvényes a rendeltetésük szerint a bőrrel közvetlenül és hosszú ideig érintkező játékokra.

               (8)

               A 2009/48/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az 2009/48/EK irányelv 47. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének A. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

         „A. függelék

            A CMR-anyagok és engedélyezett felhasználási módjaik jegyzéke a III. rész 4., 5. és 6. pontja szerint

                     Anyag

                     Besorolás

                     Engedélyezett felhasználási mód

                     Nikkel

                     CMR 2

                     A rozsdamentes acélból készült játékokban és játékalkatrészekben.
                     Az elektromos áram vezetésére szolgáló játékalkatrészekben.”

   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2015. július 1-jéig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
   Ezeket a rendelkezéseket 2015. július 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2014. június 30-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

      (4)  A Tanács 1993. március 23-i 793/93/EGK rendelete a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről (HL L 84., 1993.4.5., 1. o.).

      (5)  http://echa.europa.eu/documents/10162/cefda8bc-2952-4c11-885f-342aacf769b3

      (6)  http://echa.europa.eu/documents/10162/13630/nickel_denmark_en.pdf