title: A Tanács 2008/120/EK irányelve ( 2008. december 18. ) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált változat)

text:
               18.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/5

      A TANÁCS 2008/120/EK IRÁNYELVE

   (2008. december 18.)
   a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról
   (kodifikált változat)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1991. november 19-i, 91/630/EGK tanácsi irányelvet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A legtöbb tagállam megerősítette a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt. A 78/923/EGK tanácsi határozattal (4) a Közösség szintén jóváhagyta ezt az egyezményt.

               (3)

               A tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelv (5) meghatározza az állatok elhelyezésének szerkezeti követelményeivel, a szigetelési, fűtési és szellőztetési feltételekkel, a berendezések ellenőrzésével, valamint az állatállomány ellenőrzésével kapcsolatos, minden tenyésztés céljából tartott állatra alkalmazandó közösségi rendelkezéseket. Ezért a részletesebb követelmények meghatározása során az ezen irányelvben foglalkozni kell ezekkel a kérdésekkel.

               (4)

               A sertések élő állatokként szerepelnek a Szerződés I. mellékletében található termékjegyzékben.

               (5)

               A sertéstartás a mezőgazdaság szerves része. A mezőgazdaságban dolgozó népesség egy része számára ez bevételi forrást jelent.

               (6)

               Azok a különbségek, amelyek torzíthatják a verseny feltételeit, akadályozzák a sertések, valamint a sertéstermékek közös piacának zavartalan működését.

               (7)

               Ezért a termelés ésszerű fejlesztése érdekében a tenyészsertések, illetve a hízósertések védelmére közös minimumkövetelményeket kell megállapítani.

               (8)

               A sertéseknek javára válik a mozgásigényüknek és fürkésző magatartásuknak megfelelő környezet. A nagymérvű térbeli korlátozások a jelek szerint kedvezőtlen hatással vannak a sertések jólétére.

               (9)

               Csoportos sertéstartás esetében megfelelő védőintézkedéseket kell hozni az állatok védelmére, jólétük javítása érdekében.

               (10)

               A kocák szívesen érintkeznek más sertésekkel, amennyiben biztosított számukra a mozgás szabadsága és a változatos környezet. Ezért az állandó zárt tartást meg kell tiltani.

               (11)

               A farokkurtítás, a szegletfogak lecsípése és a foglecsiszolás vélhetően azonnali fájdalmat és bizonyos esetekben hosszan tartó fájdalmat okoz a sertéseknek. Az ivartalanítás vélhetően hosszan tartó fájdalmat okoz, különösen, ha szövetek szakításával is jár. Ezek az eljárások ezért károsak a sertések jóllétére, különösen, ha a beavatkozást szakképzetlen vagy tapasztalatlan személyek végzik. Ezért szabályokat kell megállapítani jobb eljárások biztosítása érdekében.

               (12)

               Meg kell teremteni az állatok jólléte tekintetében figyelembe veendő különböző szempontok, többek között az egészségügyi, gazdasági és szociális megfontolások, valamint a környezeti hatás egyensúlyát.

               (13)

               Az e területen történt fejlődésről tájékoztatni kell a hatóságokat, a termelőket, a fogyasztókat és másokat. Ennek következtében a Bizottságnak – az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleménye alapján – aktív tudományos kutatást kell folytatnia a sertések jólléte szempontjából legmegfelelőbb sertéstenyésztési rendszerrel (rendszerekkel) kapcsolatban. Ennek megfelelően biztosítani kell egy átmeneti időszakot, mely lehetővé teszi a Bizottság számára a feladat sikeres elvégzését.

               (14)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

               (15)

               Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Ezen irányelv a tenyésztés és hízlalás céljából tartott sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket határozza meg.
   2. cikk
   Ezen irányelv alkalmazásában:

               1.

               „sertés”: tenyésztés vagy hízlalás céljából tartott bármilyen életkorú sertésféle;

               2.

               „kan”: tenyésztésre szánt, ivarérett hímivarú sertés;

               3.

               „kocasüldő”: ivarérett nőivarú sertés az első fialásig;

               4.

               „koca”: nőivarú sertés az első fialás után;

               5.

               „anyakoca”: nőivarú sertés a fialás és a malacok elválasztása közötti időszakban;

               6.

               „szárazonálló koca”: nőivarú sertés a malacok elválasztása és a következő fialás közötti időszakban;

               7.

               „malac”: sertés a születés és az elválasztás közötti időszakban;

               8.

               „utónevelt malac”: sertés az elválasztástól tízhetes koráig;

               9.

               „hízó”: sertés tízhetes kortól vágásig, illetve tenyésztésbe állításig;

               10.

               „illetékes hatóság”: az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelv (7) 2. cikkének (6) bekezdése szerinti illetékes hatóság.

         3. cikk
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy minden gazdaság megfelel az alábbi követelményeknek:

               a)

               a csoportosan tartott minden egyes utónevelt malac, illetve hízó – a termékenyített kocasüldők és a kocák kivételével – számára biztosított szabad alapterület legalább:

                           Élősúly (kg)

                           m2

                           10 alatt

                           0,15

                           10–20

                           0,20

                           20–30

                           0,30

                           30–50

                           0,40

                           50–85

                           0,55

                           85–110

                           0,65

                           110 felett

                           1,00

               b)

               csoportosan tartott kocasüldők és/vagy kocák esetében minden egyes termékenyített kocasüldő, illetve koca számára biztosított szabad alapterület legalább 1,64 m2, illetve 2,25 m2. Amennyiben ezeket az állatokat hat egyednél kisebb csoportokban tartják, a szabad alapterületet 10 %-kal növelni kell. Amennyiben ezeket az állatokat 40 vagy több egyedet számláló csoportokban tartják, a szabad alapterület 10 %-kal csökkenthető.

         (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a padozatfelületek az alábbi követelményeknek felelnek meg:

               a)

               termékenyített kocasüldők és vemhes kocák esetén: az (1) bekezdés b) pontjában előírt alapterület egy bizonyos részének, kocasüldőknél egyedenként legalább 0,95 m2-nek és kocáknál egyedenként legalább 1,3 m2-nek, tömör, szilárd padozatfelületnek kell lennie, amiből legfeljebb 15 %-ot foglalhatnak el a vízelvezető nyílások;

               b)

               ahol sertések csoportos tartására betonból készült rácspadozatot használnak:

                           i.

                           a nyílások szélessége legfeljebb:

                                       —

                                       11 mm lehet malacok esetében,

                                       —

                                       14 mm utónevelt malacok esetében,

                                       —

                                       18 mm hízók esetében,

                                       —

                                       20 mm termékenyített kocasüldők és kocák esetében;

                           ii.

                           a rácsok szélességének legalább:

                                       —

                                       50 mm-nek kell lennie malacok és utónevelt malacok esetében, valamint

                                       —

                                       80 mm-nek kell lennie hízók, termékenyített kocasüldők és kocák esetében.

         (3)   A tagállamok biztosítják, hogy tilos az olyan létesítmények építése, vagy átalakítása, ahol a kocákat és kocasüldőket lekötve tartják. 2006. január 1-jétől kocák és kocasüldők lekötött tartása tilos.
   (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a kocákat és a kocasüldőket a termékenyítés utáni 4. hét eltelte utáni naptól 1 héttel a fialás várható időpontja előtti napig csoportosan tartják. A csoport tartására kialakított kutrica oldalfalainak 2,8 m-nél hosszabbnak kell lenniük. Ha egy csoportban kevesebb, mint 6 egyedet tartanak, a kutrica oldalfalainak 2,4 m-nél hosszabbnak kell lenniük.
   Az első albekezdés rendelkezéseitől eltérve a 10 kocánál kevesebbet tartó gazdaságokban tartott kocák és kocasüldők esetén, ezek az állatok ezen albekezdésben említett időszakban egymástól elkülönítve is tarthatók, feltéve, hogy saját bokszukban kényelmesen meg tudnak fordulni.
   (5)   A tagállamok biztosítják, hogy az I. mellékletben meghatározott követelmények sérelme nélkül, a kocák és a kocasüldők számára állandó hozzáférést biztosítanak olyan manipulálható anyaghoz, amely megfelel legalább az adott mellékletben megfogalmazott vonatkozó követelményeknek.
   (6)   A tagállamok biztosítják, hogy a csoportosan tartott kocákat és kocasüldőket olyan rendszer alkalmazásával táplálják, amely versenytársak jelenlétében is lehetővé teszi minden egyed számára az elegendő táplálék felvételét.
   (7)   A tagállamok biztosítják, hogy minden szárazonálló vemhes kocának és kocasüldőnek az éhség csillapításához és rágási igényeik kielégítéséhez elegendő mennyiségű ballaszt- vagy magas rosttartalmú, valamint magas energiatartalmú takarmányt biztosítanak.
   (8)   A tagállamok biztosítják, hogy azokat az egyébként csoportosan tartandó sertéseket, amelyek különösen agresszívek, amelyeket más sertések megtámadtak, illetve amelyek betegek vagy sérültek, ideiglenes jelleggel egyedi kutricákban lehet tartani. Az erre a célra alkalmazott egyedi kutrica méreteit úgy kell kialakítani, hogy az állat kényelmesen megfordulhasson, hacsak ez nem ellentétes a konkrét állatorvosi utasítással.
   (9)   Az (1) bekezdés b) pontjában, a (2), (4), (5) bekezdésében és a (8) bekezdés utolsó mondatában meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni az összes újonnan épült vagy átalakított, vagy 2003. január 1-jét követően első alkalommal üzembe helyezett gazdaságra. 2013. január 1-jétől ezeket a rendelkezéseket kell alkalmazni minden gazdaságra.
   A (4) bekezdés első albekezdésében meghatározott rendelkezéseket a tíznél kevesebb kocát tartó gazdaságokra nem kell alkalmazni.
   4. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy a sertések tenyésztésének feltételei megfelelnek az I. mellékletben meghatározott általános rendelkezéseknek.
   5. cikk
   A tudományos haladás figyelembevétele céljából az I. melléklet rendelkezései a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosíthatók.
   6. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy:

               a)

               minden olyan személy, aki sertések gondozására személyeket foglalkoztat, vagy felvesz, biztosítja, hogy ezek a személyek megkapják a szükséges utasításokat és útmutatást a 3. cikk és az I. melléklet vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban;

               b)

               megfelelő tanfolyamok állnak rendelkezésre. Az ilyen tanfolyamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az állatvédelmi szempontokra.

         7. cikk
   (1)   Lehetőség szerint 2005. január 1. előtt, de mindenképpen 2005. július 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak, Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleménye alapján. A jelentést a társadalmi és gazdasági következmények, az egészségügyi következmények, a környezeti hatások, és az eltérő időjárási viszonyok figyelembevételével kell kidolgozni. A jelentésben figyelemmel kell lenni a sertéstenyésztési és húsfeldolgozási technikák és rendszerek fejlődésére is, amelyek mérsékelhetik a sebészi ivartalanítás alkalmazásának szükségességét. A jelentéshez szükség esetén mellékelni kell az utónevelt malacok és a hízók jóléte érdekében alkalmazható különböző férőhelyek és padozattípusok hatásaival kapcsolatos jogalkotási javaslatokat.
   (2)   A Bizottság legkésőbb 2008. január 1-jéig jelentést nyújt be a Tanácsnak, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleménye alapján.
   A jelentésnek ki kell terjednie különösen az alábbiakra:

               a)

               a különböző tenyésztési rendszerekben az állománysűrűség – beleértve a csoport nagyságát és az állatok csoportosításának módszereit – hatásai a sertések jólétére, ezen belül egészségi állapotukra;

               b)

               a kutricák kialakításának és a különböző padozattípusoknak a hatása a sertések jólétére, ezen belül egészségi állapotukra, az eltérő időjárási viszonyok figyelembevételével;

               c)

               a farokrágással összefüggő kockázati tényezők, és ajánlások a farokkurtítás szükségességének mérséklésére;

               d)

               a vemhes kocák csoportos tartási rendszereinek továbbfejlesztése a különböző rendszerek kórtani, tenyésztéstechnikai, élettani és etológiai vonatkozásainak, egészségügyi és környezeti hatásának, valamint az eltérő időjárási viszonyoknak a figyelembevételével;

               e)

               egyedileg elhelyezett felnőtt tenyészkanok helyigényének meghatározása, beleértve a fedeztetésre szolgáló területet;

               f)

               a fedeztetési területen lévő kocák és az anyakocák olyan kötetlen tartási rendszereinek továbbfejlesztése, amelyek megfelelnek a koca igényeinek, ugyanakkor nem veszélyeztetik a malacok túlélési esélyeit;

               g)

               a fogyasztók sertéshússal szembeni várakozásának és magatartásának alakulása az állatok jólétének különböző mértékű javulása esetén;

               h)

               a sertéstenyésztés különböző rendszereinek társadalmi és gazdasági vonatkozásai és ezek hatása a Közösség gazdasági partnereire.

         A jelentéshez szükség esetén mellékelhetők a megfelelő jogalkotási javaslatok.
   8. cikk
   (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok vizsgálatokat végeznek ezen irányelv rendelkezései betartásának ellenőrzése céljából.
   Az említett – más célból végzett ellenőrzések alkalmával is elvégezhető – vizsgálatok minden évben a tagállamokban alkalmazott különböző tenyésztési rendszerek statisztikailag reprezentatív mintájára terjednek ki.
   (2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság kidolgozza az e cikk (1) bekezdésében előírt vizsgálatok elvégzésének szabályzatát.
   (3)   A tagállamok minden második évben, április utolsó munkanapjáig, illetve első alkalommal 1996. április 30-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző két évben az e cikknek megfelelően elvégzett vizsgálatok eredményeiről, többek között az elvégzett vizsgálatoknak a területükön lévő gazdaságok számához viszonyított számáról is.
   9. cikk
   A Közösségbe történő behozataluk céljából a harmadik országokból származó állatokat az illető ország illetékes hatósága által kiállított bizonyítványnak kell kísérnie, amely igazolja, hogy az ezen irányelvben a közösségi származású állatok számára előírt bánásmóddal legalább egyenértékű bánásmódban részesültek.
   10. cikk
   A Bizottság állat-egészségügyi szakértői – amennyiben ezen irányelv egységes alkalmazása érdekében szükséges – az illetékes hatóságokkal együttműködve helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek. Az ellenőrzéseket végző személyeknek eleget kell tenniük a betegségek terjesztésének elkerülését szolgáló különleges személyes higiéniai intézkedéseknek.
   Az a tagállam, amelynek területén ellenőrzést végeznek, a szakértőknek feladatuk teljesítéséhez minden szükséges segítséget megad. A Bizottság tájékoztatja az érintett tagállam illetékes hatóságát az ellenőrzések eredményeiről.
   Az érintett tagállam illetékes hatósága megteszi az ellenőrzések eredményeinek figyelembevételéhez szükséges intézkedéseket.
   A harmadik országokkal való kapcsolatok tekintetében a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelv (8) III. fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni.
   Ezen cikk alkalmazására vonatkozó általános szabályokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
   11. cikk
   (1)   A Bizottság munkáját az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 58. cikke alapján létrehozott Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.
   Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.
   12. cikk
   A Szerződés általános szabályaival összhangban, a tagállamok a területükön a sertések védelmére az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb rendelkezéseket is fenntarthatnak vagy alkalmazhatnak. Ezekről az intézkedésekről tájékoztatják a Bizottságot.
   13. cikk
   A II. melléklet A. részében meghatározott irányelvekkel módosított 91/630/EGK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
   14. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   15. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

      (1)  HL C 146. E, 2008.6.12., 78. o.

      (2)  HL L 340., 1991.12.11., 33. o.

      (3)  Lásd a II. melléklet A részét.

      (4)  HL L 323., 1978.11.17., 12. o.

      (5)  HL L 221., 1998.8.8., 23. o.

      (6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (7)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

      (8)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

      (9)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      I. MELLÉKLET
      I.   FEJEZET
      ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK
      A 98/58/EK irányelv mellékletének vonatkozó rendelkezésein túl az alábbi követelményeket kell alkalmazni:

                  1.

                  Az épületnek abban a részében, ahol a sertéseket tartják, kerülni kell a 85 dBA vagy ennél nagyobb folyamatos zajszintet. Kerülni kell az állandó vagy hirtelen zajt.

                  2.

                  A sertéseket legalább napi nyolc órán keresztül legalább 40 lux erejű fénynél kell tartani.

                  3.

                  A sertések elhelyezését úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye az állatok számára:

                              —

                              egy fizikailag és a hőmérséklet tekintetében egyaránt kényelmes, megfelelő vízelvezetéssel ellátott és tiszta fekvőhelyhez való hozzáférést, amely lehetővé teszi, hogy az összes állat egyidejűleg fekhessen,

                              —

                              a megfelelő pihenést és felállást,

                              —

                              hogy láthassák a többi sertést; a várható fialási időt megelőző héten és a fialás alatt azonban a kocákat és kocasüldőket ki lehet vonni fajtársaik látóköréből.

                  4.

                  A 3. cikk (5) bekezdésétől eltérően a sertéseknek hozzá kell férniük a fürkésző és manipulációs tevékenységekhez szükséges, elegendő mennyiségű, a sertések egészségére nem ártalmas anyaghoz, mint szalmához, szénához, fához, fűrészporhoz, gombakomposzthoz, tőzeghez, illetve ezek keverékéhez.

                  5.

                  A sertések megsérülésének megelőzése érdekében a padozatnak simának, de csúszásmentesnek kell lennie, továbbá úgy kell megtervezni, kialakítani és karbantartani, hogy ne okozzon sérülést vagy fájdalmat a sertéseknek. A padozatnak meg kell felelnie a sertések nagyságának és súlyának, és almozás hiányában szilárd, egyenletes és stabil felületet kell képeznie.

                  6.

                  Minden sertést legalább naponta egyszer meg kell etetni. Amennyiben a sertéseket csoportokban, és nem ad libitum etetik, vagy az állatok egyéni etetését biztosító automatikus működtetésű takarmányellátó berendezést alkalmaznak, minden sertésnek a csoport többi tagjával azonos időben kell a takarmányhoz jutnia.

                  7.

                  Minden kéthetesnél idősebb sertés számára elegendő mennyiségű friss vizet kell biztosítani.

                  8.

                  Minden nem gyógyászati vagy diagnosztikai célokat szolgáló, illetve nem a vonatkozó jogszabályoknak megfelelő és a sertések azonosítását célzó eljárást, amely a sertés teste valamely érzékeny részének károsodásához vagy elvesztéséhez vezet, vagy a sertés csontozatának elváltozásával jár, be kell tiltani, az alábbi kivételekkel:

                              —

                              a malacoknál legfeljebb hétnapos korban a szegletfogak egységes megrövidítését szolgáló, ép, egészséges sima felület létrejöttét eredményező lecsiszolás vagy lecsípés; a kanok agyarainak hossza csökkenthető, amennyiben a többi állatnak okozott sérülések megelőzése vagy biztonsági megfontolások ezt szükségessé teszik,

                              —

                              a farok egy részének megkurtítása,

                              —

                              hím sertések ivartalanítása olyan módszerrel, amely nem jár a szövetek szakadásával,

                              —

                              orrkarika behelyezése csak abban az esetben, ha az állatokat szabadtartásos rendszerekben tenyésztik, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően.

            Sem a farokkurtítás, sem a szegletfogak megrövidítése nem végezhető rutinszerűen, csak abban az esetben, ha bizonyított, hogy a kocák csecsbimbóin vagy más sertések fülén vagy farkán sérülések következtek be. Ezeknek az eljárásoknak a végrehajtása előtt a környezet, valamint az állomány sűrűségének figyelembevételével egyéb intézkedéseket kell hozni a farokrágás és más rossz szokások megelőzésére. Ennek érdekében meg kell változtatni a nem megfelelő környezeti feltételeket vagy tenyésztési eljárásokat.
      A fent említett eljárások mindegyikét csak állatorvos vagy a 6. cikkben említett képzésben részt vett és az alkalmazott technikák végrehajtásában jártas és kellő tapasztalattal rendelkező személy végezheti, megfelelő eszközökkel és megfelelő higiéniai feltételek mellett. Amennyiben az ivartalanítást vagy a farokkurtítást a hétnapos életkor elérése után végzik, az eljárás csak megfelelő érzéstelenítés és további tartós fájdalomcsillapítás mellett, állatorvos által végezhető.
      II.   FEJEZET
      A KÜLÖNBÖZŐ SERTÉSKATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK
      A.   Kanok
      A kankutricákat olyan módon kell elhelyezni és kialakítani, hogy az állat megfordulhasson, hallhassa, szagolhassa és láthassa a többi sertést. Egy kifejlett kan számára legalább 6 m2 nagyságú, akadálymentes alapterületet kell biztosítani.
      Amennyiben a kutricákat természetes fedeztetéshez is használják, az egy kifejlett kan rendelkezésére álló alapterületnek legalább 10 m2-nek kell lennie, és a kutricának mentesnek kell lennie minden akadálytól.
      B.   Kocák és kocasüldők

                  1.

                  Intézkedéseket kell hozni a csoportokon belüli agresszió minimalizálására.

                  2.

                  Szükség esetén a vemhes kocákat és kocasüldőket a külső és belső élősködők ellen kezelni kell. A fiaztatókutricába helyezéskor a vemhes kocákat és kocasüldőket alaposan meg kell tisztítani.

                  3.

                  A várható fialási idő előtti héten a kocákat és kocasüldőket el kell látni megfelelő és elegendő mennyiségű alomanyaggal, kivéve, ha ezt a létesítményben alkalmazott hígtrágya-kezelő rendszer technikailag nem teszi lehetővé.

                  4.

                  A koca vagy kocasüldő mögött szabad területet kell kialakítani, mely lehetővé teszi a fialást vagy fialásban történő segítségnyújtást.

                  5.

                  Az olyan fiaztatókutricákban, amelyekben a kocákat szabadon tartják, gondoskodni kell a malacok védelmét biztosító valamilyen eszközről, például malacvédő rácsról.

            C.   Malacok

                  1.

                  A teljes padozatfelület egy részének, amely elegendő az összes állat egyidejű pihenéséhez, szilárdnak vagy szőnyeggel borítottnak, illetve szalmával vagy egyéb erre alkalmas anyaggal almozottnak kell lennie.

                  2.

                  Fiaztatókutrica használata esetén a malacok számára elegendő helyet kell biztosítani ahhoz, hogy akadálytalanul szopjanak.

                  3.

                  A malacokat 28 napos koruk előtt nem lehet a kocától elválasztani, kivéve, ha ellenkező esetben az anyaállat vagy a malacok egészsége vagy jólléte károsodna.
                  A malacokat azonban akár hét nappal korábban is el lehet választani, amennyiben azokat olyan, kifejezetten erre a célra kialakított épületbe telepítik át, amelyet minden újabb csoport betelepítése előtt kiürítenek, valamint alaposan kitisztítanak és fertőtlenítenek, továbbá amelyet elkülönítenek a kocák tartására szolgáló épületektől annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a betegségek átterjedését a malacokra.

            D.   Utónevelt malacok és hízók

                  1.

                  A malacok csoportos tartása esetén intézkedéseket kell tenni a szokványosnak tekinthető magatartáson túlmutató harc megelőzésére.

                  2.

                  Lehetőség szerint korlátozni kell a csoportok keveredését. Amennyiben egymást nem ismerő egyedek egy csoportba helyezésére van szükség, ezt a lehető legkorábban, lehetőség szerint az elválasztás előtt, vagy legfeljebb egy héttel az elválasztás után kell megtenni. Az egyedek keverése esetén az állatoknak megfelelő lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a többi sertés elől elmeneküljenek és elrejtőzzenek.

                  3.

                  Súlyos harcok nyomainak felfedezése esetén az okokat haladéktalanul ki kell vizsgálni, és meg kell tenni a megfelelő intézkedéseket, például, ha lehetséges, gondoskodni kell bőséges szalmáról vagy egyéb, fürkészésre alkalmas anyagokról. A veszélyeztetett vagy különösen agresszív egyedeket el kell különíteni a csoporttól.

                  4.

                  A csoportok keverését elősegítő nyugtatószereket csak rendkívüli körülmények között és állatorvossal való konzultációt követően lehet alkalmazni.

      II. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosításai
      (lásd a 13. cikket)

                  A Tanács 91/630/EGK irányelve
                  (HL L 340., 1991.12.11., 33. o.)

                  A Tanács 2001/88/EK irányelve
                  (HL L 316., 2001.12.1., 1. o.)

                  A Tanács 2001/93/EK irányelve
                  (HL L 316., 2001.12.1., 36. o.)

                  A Tanács 806/2003/EK rendelete
                  (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.)

                  Kizárólag a III. melléklet, 26. pontja

            B.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája
      (lásd a 13. cikket)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  91/630/EGK

                  1994. január 1.

                  2001/88/EK

                  2003. január 1.

                  2001/93/EK

                  2003. január 1.

      III. MELLÉKLET
      MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  91/630/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. és 2. cikk

                  1. és 2. cikk

                  3. cikk, bevezető szavak

                  —

                  3. cikk, 1. pont

                  3. cikk (1) bekezdés

                  3. cikk, 2. pont

                  3. cikk (2) bekezdés

                  3. cikk, 3. pont

                  3. cikk (3) bekezdés

                  3. cikk, 4. pont, a) alpont

                  3. cikk (4) bekezdés, első albekezdés

                  3. cikk, 4. pont, b) alpont

                  3. cikk (4) bekezdés, második albekezdés

                  3. cikk, 5. pont

                  3. cikk (5) bekezdés

                  3. cikk, 6. pont

                  3. cikk (6) bekezdés

                  3. cikk, 7. pont

                  3. cikk (7) bekezdés

                  3. cikk, 8. pont

                  3. cikk (8) bekezdés

                  3. cikk, 9. pont

                  3. cikk (9) bekezdés

                  4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

                  4. cikk

                  4. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

                  —

                  4. cikk (2) bekezdés

                  —

                  5. cikk

                  5. cikk

                  5a. cikk, bevezető szavak

                  6. cikk, bevezető szavak

                  5a. cikk, 1. pont

                  6. cikk, a) pont

                  5a. cikk, 2. pont

                  6. cikk, b) pont

                  6. cikk

                  7. cikk

                  7. cikk

                  8. cikk

                  8. cikk

                  9. cikk

                  9. cikk

                  10. cikk

                  10. cikk

                  11. cikk

                  11. cikk (1) bekezdés

                  —

                  11. cikk (2) bekezdés

                  12. cikk

                  —

                  13. cikk

                  —

                  14. cikk

                  12. cikk

                  15. cikk

                  Melléklet

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet

                  —

                  III. melléklet


title: A Bizottság 2005/10/EK irányelve (2005. február 4.) az élelmiszerek benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
               8.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 34/15

      A BIZOTTSÁG 2005/10/EK IRÁNYELVE

   (2005. február 4.)
   az élelmiszerek benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről szóló, 1985. december 20-i 85/591/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja a benzo(a)pirén legmagasabb értékeit, valamint az alkalmazandó mintavételi és vizsgálati módszereket rögzítő intézkedésekre hivatkozik.

               (2)

               Az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 1993. október 29-i 93/99/EGK tanácsi irányelv (3) bevezeti a minőségi szabványok rendszerét azon laboratóriumokban, amelyeket a tagállamok az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével bíztak meg.

               (3)

               Szükségesnek látszik rögzíteni azon általános követelményeket, amelyeket a vizsgálati módszereknek ki kell elégíteniük annak biztosítására, hogy az ellenőrzésért felelős laboratóriumok összehasonlítható teljesítményszintet nyújtó vizsgálati módszereket alkalmazzanak. Kiemelkedően fontos továbbá a vizsgálati eredmények egységes módon való megadása és értelmezése annak érdekében, hogy összehangolt végrehajtási módot lehessen biztosítani. Ezen értelmezési szabályokat kell a hatósági ellenőrzés céljából vett mintákból nyert vizsgálati eredményekre alkalmazni. A védekezési vagy szakértői célra végzett vizsgálatok esetében a nemzeti szabályok alkalmazandók.

               (4)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az élelmiszerek benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése során a mintavételt az ezen irányelv I. mellékletében ismertetett módszerekkel összhangban végezzék.
   2. cikk
   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az élelmiszerek benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintaelőkészítés és a vizsgálati módszerek megfeleljenek az ezen irányelv II. mellékletében ismertetett követelményeknek.
   3. cikk
   A tagállamok legkésőbb az ezen irányelv közzétételét követő tizenkét hónapon belül hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot e rendelkezések szövegéről, valamint megküldenek számára egy megfelelési táblázatot ennek az irányelvnek a rendelkezései és az általuk kibocsátott rendelkezések közötti megfelelésről.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   4. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 4-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 372., 1985.12.31., 50. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 77., 2001.3.16., 1. o. A legutóbb a 208/2005/EK rendelettel (Lásd e Hivatalos Lap 3 oldalát) módosított rendelet.

      (3)  HL L 290., 1993.11.24., 14. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      MINTAVÉTELI MÓDSZEREK ÉLELMISZEREK BENZO(A)PIRÉN-TARTALMÁNAK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSÉHEZ
      1.   Cél és alkalmazási terület
      Az élelmiszerek benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzésére szánt mintákat az alábbiakban ismertetett módszerekkel összhangban kell venni. Az így kapott egyesített mintákat az adott tételre reprezentatívnak kell tekinteni. A 466/2001/EK rendeletben meghatározott legmagasabb értékeknek történő megfelelésről a laboratóriumi mintákban megállapított értékek alapján kell dönteni.
      2.   Fogalommeghatározások
      Tétel: egy élelmiszercikk azonosítható, egyszerre szállított mennyisége, amelyről a hatósági ellenőrzést végző személy megállapította, hogy származás, fajta, csomagolási típus, csomagoló, feladó vagy jelölések szempontjából közös jellemzőkkel bír.
      Altétel: egy tétel kijelölt része, amelyen a mintavételi módszer elvégezhető; minden altételnek fizikailag elkülöníthetőnek és azonosíthatónak kell lennie.
      Egyedi minta: a tétel vagy az altétel egyetlen helyéről vett anyagmennyiség.
      Egyesített minta: a tételből vagy altételből vett összes egyedi minta együttese.
      Laboratóriumi minta: a laboratóriumi vizsgálatra szánt minta.
      3.   Általános rendelkezések
      3.1.   Személyzet
      A mintavételt egy, a tagállamok által felhatalmazott személy végzi.
      3.2.   Mintavételezésre szánt anyag
      Minden vizsgálandó tételből külön-külön kell mintát venni.
      3.3.   Óvintézkedések
      A mintavétel és a minták előkészítése során óvintézkedéseket kell tenni minden olyan változás elkerülésére, amely befolyásolná a benzo(a)pirén-tartalmat, károsan befolyásolná az analitikai meghatározást, vagy megszüntetné az egyesített minták reprezentativitását.
      3.4.   Egyedi minták
      Az egyedi mintákat lehetőség szerint a tétel vagy az altétel különböző, egymástól távoli helyeiről kell venni. Az ezen eljárástól való eltéréseket fel kell jegyezni a jegyzőkönyvben.
      3.5.   Az egyesített minta elkészítése
      Az egyesített mintát az egyedi minták összesítésével kell előállítani. Az egyesített mintát a laboratóriumban homogenizálják, kivéve ha ez az eljárás a 3.6. pont végrehajtásával összeegyeztethetetlen.
      3.6.   Párhuzamos laboratóriumi minták
      A homogenizált egyesített mintából megerősítés céljából, illetve szakmai (védekezési) és szakértői célokra párhuzamos laboratóriumi mintákat kell venni, kivéve, ha ez ellentétes a tagállamok mintavételi szabályaival.
      3.7.   A minták csomagolása és szállítása
      Minden egyes mintát olyan tiszta, semleges kémhatású tárolóedénybe kell helyezni, amely megfelelő védelmet nyújt a szennyeződések és a szállítás okozta károsodások ellen. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a szállítás vagy a tárolás során a minta összetételében esetlegesen bekövetkező változások elkerülése érdekében.
      3.8.   A minták lezárása és címkézése
      A hatósági felhasználásra vett összes mintát a mintavétel helyszínén le kell zárni, és a tagállam szabályainak megfelelően azonosítóval kell ellátni.
      Minden egyes mintavételről jegyzőkönyvet kell vezetni, amely alapján a tétel egyértelműen azonosítható, feljegyezve benne a mintavétel időpontját és helyét, valamint minden olyan további információt, amely segítheti a vizsgálatot végző személy munkáját.
      4.   Mintavételi tervek
      Az alkalmazott mintavételi módszer biztosítja, hogy az egyesített minta reprezentatív legyen a vizsgálandó tétel tekintetében.
      4.1.   Egyedi minták száma
      Olajok esetében, amelyekre nézve a benzo(a)pirén homogén eloszlása egy adott tételben feltételezhető, az egyesített minta kialakításához elegendő tételenként három egyedi minta vétele. A tételszámra való hivatkozást meg kell adni. Az olívaolaj és olívamaradék-olaj vonatkozásában a mintavételhez kapcsolódó egyéb információkat az 1989/2003/EK bizottsági rendelet (1) tartalmazza.
      A többi termék esetében az egy tételből veendő egyedi minták legkisebb számát az 1. táblázat mutatja. Az egyedi minták hasonló, egyenként legalább 100 g tömegűek, és legalább 300 g tömegű egyesített mintát kell kapni (lásd a 3.5. pontot).
      1. TÁBLÁZAT
      Egy tételből veendő egyedi minták legkisebb száma

                  A tétel tömege (kg)

                  A veendő egyedi minták legkisebb száma

                  < 50

                  3

                  50– 500

                  5

                  > 500

                  10

            Amennyiben a tétel különálló csomagokból áll, az egyesített minta készítése céljából veendő csomagok számát a 2. táblázat tartalmazza.
      2. TÁBLÁZAT
      Az egyesített minta készítése céljából veendő csomagok (egyedi minták) száma, amennyiben a tétel különálló csomagokból áll

                  A tételben vagy altételben levő csomagok vagy egységek száma

                  A veendő csomagok vagy egységek száma

                  1– 25

                  1 csomag vagy egység

                  26– 100

                  Hozzávetőlegesen 5 %, legalább 2 csomag vagy egység

                  > 100

                  Hozzávetőlegesen 5 %, legalább 10 csomag vagy egység

            4.2.   Mintavétel a kiskereskedelmi fázisban
      A kiskereskedelmi fázisban lehetőség szerint a fenti mintavételi rendelkezésekkel összhangban kell az élelmiszerekből mintát venni. Amennyiben ez nem lehetséges, a kiskereskedelmi fázisban hatékony más mintavételi eljárás is alkalmazható, feltéve, hogy a minták kellőképpen reprezentatívak a mintavételezésre szánt tétel vonatkozásában.
      5.   A tétel vagy altétel előírásoknak való megfelelése
      Az ellenőrző laboratórium megerősítés céljából kettős elemzésekkel megvizsgálja a laboratóriumi mintát azokban az esetekben, amelyekben az első vizsgálat során kapott eredmény a legmagasabb értéknél kevesebb, mint 20 %-kal alacsonyabb vagy magasabb, és ilyenkor kiszámolja az eredmények középértékét.
      A tétel elfogadásra kerül, ha az első vizsgálat eredménye, illetve ahol kettős elemzésre van szükség, ott a középérték – figyelembe véve a mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót – nem haladja meg a 466/2001/EK rendeletben rögzített legmagasabb vonatkozó értéket.
      A tétel nem felel meg a 466/2001/EK rendeletben rögzített legmagasabb értéknek, ha az első vizsgálat eredménye, illetve ahol kettős elemzésre van szükség, ott a középérték – figyelembe véve a mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót – kétséget kizáróan meghaladja a legmagasabb értéket.

         (1)  HL L 295., 2003.11.13., 57. o.

      II. MELLÉKLET
      ÉLELMISZEREK BENZO(A)PIRÉN-TARTALMÁNAK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSEKOR ALKALMAZOTT MINTAELŐKÉSZÍTÉS ÉS A VIZSGÁLATI MÓDSZEREKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
      1.   Óvintézkedések és általános megjegyzések az élelmiszerekből vett mintákban előforduló benzo(a)pirén jelenlétére vonatkozóan
      Alapkövetelmény reprezentatív és homogén laboratóriumi minta nyerése anélkül, hogy másodlagos szennyeződés történne.
      A vizsgálatot végzőnek biztosítania kell, hogy a minta-előkészítés során a minták ne szennyeződjenek. A szennyeződés kockázatának csökkentése érdekében a tárolóedényeket használat előtt rendkívül tiszta acetonnal vagy hexánnal (p.a., HLPC vagy annak megfelelő) kell kiöblíteni. Amennyiben lehetséges, a mintával kapcsolatba kerülő műszert semleges hatású anyagból kell készíteni, például alumíniumból, üvegből vagy csiszolt rozsdamentes acélból. A polipropilénből, PTFE-ből stb. készült műanyagok használata kerülendő, mivel ezek az anyagok adszorbeálhatják a vizsgált komponenst.
      A laboratóriumban átvett valamennyi mintaanyagot fel kell használni a tesztanyag elkészítésére. Csak a rendkívül finoman homogenizált minták adnak reprodukálható eredményeket.
      Számos megfelelő, egyedi minta-előkészítési módszer használható.
      2.   A laboratórium által átvett minta kezelése
      Őröljük finomra (adott esetben) és alaposan keverjük össze az egész egyesített mintát egy bizonyítottan teljes homogenizációt eredményező eljárás alkalmazásával.
      3.   A minták felosztása megerősítési vagy védekezési célra
      A homogenizált mintából megerősítés céljából, illetve szakmai (védekezési) és szakértői célokra párhuzamos mintákat kell venni, kivéve ha ez ellentétes a tagállamok mintavételi szabályaival.
      4.   A laboratóriumban alkalmazandó vizsgálati módszerek és a laboratóriumi ellenőrzésre vonatkozó követelmények
      4.1.   Fogalommeghatározások
      Az alábbiakban azok a leggyakrabban használt meghatározások szerepelnek, amelyeket a laboratóriumnak alkalmaznia kell:

                  r

                  =

                  ismételhetőség: az érték, amely alatt két egyedi, megismételhetőségi körülmények között (azaz ugyanazon minta, ugyanazon kezelőszemély, ugyanazon berendezés, ugyanazon laboratórium és a két teszt elvégzése között eltelt rövid idő) kapott teszteredmény közötti abszolút különbség várhatóan egy specifikus valószínűségen belülre (jellemzően 95 %) esik és így .

                  sr

                  =

                  szórás: az ismételhetőségi körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani.

                  RSDr

                  =

                  relatív szórás: az ismételhetőségi körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani .

                  R

                  =

                  reprodukálhatóság: az az érték, amely alatt két egyedi, reprodukálhatósági körülmények között (azaz különböző laboratóriumokban dolgozó kezelőszemélyek által vett azonos anyagon, standardizált vizsgálati módszer alkalmazásával) kapott teszteredmény közötti abszolút különbség várhatóan egy bizonyos valószínűségen belülre (jellemzően 95 %) esik; .

                  sR

                  =

                  szórás: a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani.

                  RSDR

                  =

                  relatív szórás a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani , ahol  a képletben az összes laboratóriumban, illetve mintára kapott eredmények átlaga.

                  HORRATr

                  =

                  a megfigyelt RSDr elosztva a Horwitz-egyenlet alapján becsült RSDr–értékkel (1), feltételezve, hogy r = 0.66R.

                  HORRATR

                  =

                  a megfigyelt RSDR–érték elosztva a Horwitz-egyenlet alapján becsült RSDR–értékkel.

                  U

                  =

                  a kettes kiterjesztési tényezővel számított kiterjesztett bizonytalanság, ami kb. 95 %-os valószínűségi (konfidencia) szintnek felel meg.

            4.2.   Általános követelmények
      Az élelmiszer-ellenőrzési célokra alkalmazott vizsgálati módszereknek meg kell felelniük a 85/591/EGK tanácsi irányelv mellékletének 1. és 2. pontjában ismertetett rendelkezéseknek.
      4.3.   Különleges követelmények
      Ahol a benzo(a)pirén élelmiszerekben való előfordulásának meghatározására közösségi szinten nincs külön módszer előírva, a laboratóriumok bármilyen olyan jóváhagyott módszert választhatnak, amely a. táblázatban előírt hatékonysági kritériumoknak megfelel. A validálásnak lehetőség szerint ki kell terjednie a hitelesített referenciaanyagra is.
      TÁBLÁZAT
      A benzo(a)pirén vizsgálati módszereire vonatkozó hatékonysági kritériumok

                  Paraméter

                  Érték/Megjegyzés

                  Alkalmazhatóság

                  A …/2005/EK rendeletben megadott élelmiszerek

                  Kimutatási határ

                  Legfeljebb 0,3 μg/kg

                  Meghatározási határ

                  Legfeljebb 0,9 μg/kg

                  Pontosság

                  HORRATr- vagy HORRATR-értékek 1,5-nél kisebbek a validálási körvizsgálat során

                  Visszanyerés

                  50 %–120 %

                  Specifikusság

                  Mátrix- vagy spektrális interferenciától mentes, pozitív kimutatás beigazolódása

            4.3.1.   Hatékonysági kritériumok – A bizonytalansági funkció megközelítése
      Azonban bizonytalansági megközelítést is lehet használni a laboratórium által alkalmazott vizsgálati módszer alkalmasságának felmérésére. A laboratórium olyan módszert alkalmazhat, amely a legmagasabb standardbizonytalanságon belüli eredményekkel szolgál. A legmagasabb standardbizonytalanságot a következő képlettel lehet kiszámítani:

      ahol:

                     Uf

                  a legmagasabb standardbizonytalanság

                  LOD

                  a módszer kimutatási határa

                  C

                  a mindenkori koncentráció

            Amennyiben egy vizsgálati módszer a legmagasabb standardbizonytalanságnál kisebb mérési bizonytalanságot eredményez, a módszert ugyanúgy alkalmasnak lehet tekinteni, mint azon módszert, amely megfelel a táblázatban megadott hatékonysági követelményeknek.
      4.4.   A visszanyerés számítása és az eredmények közzététele
      A vizsgálati eredményt a visszanyeréssel korrigálva vagy nem korrigálva kell megadni. A megadás módját és a visszanyerési mértéket fel kell tüntetni. A megfelelőség ellenőrzésére használják a visszanyeréssel korrigált vizsgálati eredményeket (lásd az I. melléklet 5. pontját).
      A vizsgálatot végzőnek figyelembe kell vennie az IUPAC/ISO/AOAC támogatásával kidolgozott Harmonizált iránymutatások az analitikai mérések visszanyerési adatainak használatához című útmutatót (2).
      A vizsgálati eredményt x +/- U formában kell megadni, ahol x a vizsgálati eredmény, U pedig a mérési bizonytalanság.
      4.5.   A laboratóriumokra vonatkozó minőségi szabványok
      A laboratóriumoknak meg kell felelniük a 93/99/EGK irányelvnek.
      4.6.   A vizsgálatra vonatkozó egyéb megfontolások
      Jártassági vizsgálat
      Részvétel az IUPAC/ISO/AOAC támogatásával kidolgozott, a (kémiai) analitikai laboratóriumok jártassági vizsgálatáról szóló nemzetközi harmonizált jegyzőkönyvnek (3) megfelelő jártassági vizsgálatokban.
      Belső minőségellenőrzés
      A laboratóriumoknak képesnek kell lenniük bizonyítani, hogy rendelkeznek belső minőségellenőrzési eljárásokkal. Ezekre tartalmaz példát a kémiai analitikai laboratóriumokban alkalmazott belső minőségellenőrzésről szóló ISO/AOAC/IUPAC iránymutatások (4) című kiadvány.
      FORRÁSOK

                  1.

                  W Horwitz, „Evaluation of Analytical Methods for Regulation of Foods and Drugs”, Anal. Chem., 1982, 54, 67A - 76A.

                  2.

                  European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation, 2004. (http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/index_en.htm).

                  3.

                  ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Protocol for Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories, Edited by M Thompson and R Wood, Pure Appl. Chem., 1993, 65, 2123 - 2144 (Also published in J. AOAC International, 1993, 76, 926).

                  4.

                  ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Guidelines for Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories, Edited by M Thompson and R Wood, Pure Appl. Chem., 1995, 67, 67A–76A.


title: Helyesbítés a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvhez ( HL L 347., 2006.12.11. )

text:
               20.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 335/60

         Helyesbítés a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvhez
   (
         Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347., 2006. december 11.
      )
   Az 1. oldalon, az 1. lábjegyzetben:
   a következő szövegrész:

                  „(1)

                     HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2006/98/EK irányelvvel (HL L 221., 2006.8.12., 9. o.) módosított irányelv.”

   helyesen:

                  „(1)

                     HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2006/98/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 129. o.) módosított irányelv.”

   Az 1. oldalon, a 2. lábjegyzetben:
   a következő szövegrész:

                  „(2)

                     HL 71., 1967.4.14., 1301/67. o. A legutóbb a 69/463/EGK (HL L 320. 1969.123., 1. o.) irányelvvel (HL L 145. 1977.6.13., 1. o.) módosított irányelv.”

   helyesen:

                  „(2)

                     HL 71., 1967.4.14., 1301. o. A 77/388/EGK irányelvvel módosított irányelv.”

   A 22. oldalon, a 83. cikkben:
   a következő szövegrész:
   „… az 1. fejezetnek megfelelően …”
   helyesen:
   „… a 2. fejezetnek megfelelően …”.
   A 28. oldalon, a 133. cikk utolsó bekezdésében:
   a következő szövegrész:
   „Azon tagállamok, … az első albekezdés d) pontjában meghatározott feltételeket is alkalmazhatják, …”,
   helyesen:
   „Azon tagállamok, … az e cikk első albekezdése d) pontjában meghatározott feltételeket is alkalmazhatják, …”.
   A 29. oldalon, a 138. cikk (2) bekezdésének b) pontjában:
   a következő szövegrész:
   „… jövedéki adó alá nem eső beszerzései a 4. cikk (1) bekezdésének értelmében nem tartoznak a HÉA hatálya alá, …”
   helyesen:
   „… jövedéki adó alá nem eső beszerzései a 3. cikk (1) bekezdésének értelmében nem tartoznak a HÉA hatálya alá, …”.
   A 36. oldalon, a 170. cikkben:
   a következő szövegrész:
   „A 79/1072/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikke, a 86/560/EGK tanácsi irányelv (2), …”
   helyesen:
   „A 79/1072/EGK irányelv (1) 1. cikke, a 86/560/EGK irányelv (2) 1. cikke, …”.
   A 40. oldalon, a 204. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében:
   a következő szövegrész:
   „… és azzal az országgal, amelyben az adóalany székhelye van, vagy letelepedett, nincs érvényben a 76/308/EGK tanácsi irányelvben (1) és az 1798/2003/EK tanácsi rendeletben (1) foglalthoz hasonló hatályú, kölcsönös segítségnyújtási jogi eszköz, …”
   helyesen:
   „…és azzal az országgal, amelyben az adóalany székhelye van, vagy letelepedett, nincs érvényben a 76/308/EGK irányelvben (1) és az 1798/2003/EK rendeletben (1) foglalthoz hasonló hatályú, kölcsönös segítségnyújtási jogi eszköz, …”.
   A 49. oldalon, a 272. cikk (3) bekezdésében:
   a következő szövegrész:
   „… a 241. cikkben …”
   helyesen:
   „… a 242. cikkben …”.
   Az 53. oldalon, a 302. cikk (2) bekezdésének b) pontjában:
   a következő szövegrész:

               „b)

               a 146., 147., 148. cikkben, a 156. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint a 158., 160. és 161. cikkben megállapított …”

         helyesen:

               „b)

               a 146., 147., 148. és 156. cikkben, a 157. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint a 158., 160. és 161. cikkben megállapított …”.

         A 62. oldalon, a 375. cikkben:
   a következő szövegrész:

      „Görögország az általa 1987. január 1-jén alkalmazott feltételek mellett továbbra is mentesítheti a X. melléklet B. részének 2., 8., 7., 9., 11. és 12. pontjában felsorolt ügyleteket.”

   helyesen:

      „Görögország az általa 1987. január 1-jén alkalmazott feltételek mellett továbbra is mentesítheti a X. melléklet B. részének 2., 8., 9., 11. és 12. pontjában felsorolt ügyleteket.”

   A 62. oldalon, a 383. cikk a) pontjában:
   a következő szövegrész:

               „a)

               a X. melléklet B. részének 10. pontjában szereplő építési telkek értékesítése 2007. december 31-ig; …”

         helyesen:

               „a)

               a X. melléklet B. részének 9. pontjában szereplő építési telkek értékesítése 2007. december 31-ig; …”.

         A 79. oldalon, a XI. melléklet A. része 2. pontjában, a lista utolsó eleménél:
   a következő szövegrész:

      „2006/98/EK irányelv (HL L …, …, … o. (*) (kizárólag a melléklet 2. pontja)”

   helyesen:

      „2006/98/EK irányelv (HL L 363., 2006.12.20., 129. o.) (kizárólag a melléklet 2. pontja)”.

   A 79. oldalon, a csillaggal jelölt lábjegyzet az oldal alján:
   A lábjegyzet törlendő.
   A 81. és következő oldalakon, a XII. melléklet Megfelelési táblázatában:

               a)

               a 88. oldalon, a „77/388/EGK irányelv” oszlopban, a hatodik sorban:

                           a következő szövegrész

                           :

                           „13. cikk B. cím d) pont 1–5. pont, első és második francia bekezdés”

                           helyesen

                           :

                           „13. cikk B. cím d) pont 5. alpont, első és második francia bekezdés”;

               b)

               a 88. oldalon, az „Ezen irányelv” oszlopban, a tizenharmadik sorban:

                           a következő szövegrész

                           :

                           „140. cikk a) pont”

                           helyesen

                           :

                           „143. cikk a) pont”;

               c)

               a 92. oldalon, a vége előtti negyedik sor után:
               beillesztésre kerül a vége előtti negyedik és harmadik sor közé:

                           —

                           a „77/388/EGK irányelv” oszlopban az, hogy:
                           „24a cikk, második albekezdés”,

                           —

                           az „Ezen irányelv” oszlopban be kell illeszteni egy kihúzást;

               d)

               a 96. oldalon, az „Ezen irányelv” oszlopban, a vége előtti hatodik sorban:

                           a következő szövegrész

                           :

                           „198. cikk (1) és (2) bekezdés”

                           helyesen

                           :

                           „198. cikk (1) és (3) bekezdés”;

               e)

               a 117. oldalon, az „Egyéb jogi aktusok” oszlopban, az utolsó előtti sorban:

                           a következő szövegrész

                           :

                           „a 2003-as csatlakozási okmány VIII melléklete (7) bekezdése 1. pontjának harmadik albekezdése”

                           helyesen

                           :

                           „a 2003-as csatlakozási okmány VIII. melléklete (7) bekezdése 1. pontja b) alpontjának harmadik albekezdése”.


title: A Tanács irányelve (1984. december 11.) a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló 71/118/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31984L0642

Hivatalos Lap L 339 , 27/12/1984 o. 0026 - 0026 finn különkiadás fejezet 3 kötet 18 o. 0082  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 33 o. 0049  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 18 o. 0082  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 33 o. 0049

		A Tanács irányelve(1984. december 11.)a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló 71/118/EGK irányelv módosításáról(84/642/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Bizottság a legutóbb a 84/186/EGK irányelvvel [4] módosított, a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1971. február 15-i 71/118/EGK tanácsi irányelv [5] bizonyos rendelkezéseinek módosítását javasolta; mivel a 71/118/EGK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében és 16a. cikkének a) pontjában említett eltéréseket a későbbi felülvizsgálat lehetőségének fenntartásával meg kell hosszabbítani;mivel ezenfelül 1979. február 14-én egy bizottsági javaslatot továbbítottak a Tanácshoz azzal a céllal, hogy a hűtési eljárás alkalmazását kiterjesszék azon baromfitestekre, amelyeket hűtött állapotban szándékoznak forgalmazni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 71/118/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:"2 A területükön előállított, és ott forgalmazásra szánt baromfitestekre vonatkozóan azonban a tagállamok a vállalkozások kérésére eltérést engedélyezhetnek az (1) bekezdésben foglalt követelményektől.Az (1) bekezdésben említett eltéréseket alkalmazó tagállamok nem tilthatják meg a más tagállamokban azonos feltételek mellett előállított baromfihúsnak a területükre történő bevitelét."2. A 14a. cikk (3) bekezdésében az "1978. december 31." időpont helyébe "1986. január 1." lép.3. A 16a. cikk a) pontjában a harmadik francia bekezdés helyébe következő szöveg lép:- "eltérés az I. melléklet V. fejezetében meghatározott, a részben kizsigerelt, illetve a ki nem zsigerelt baromfi vágására és zsigerelésre vonatkozó rendelkezésektől.A 16b. cikkben meghatározott felülvizsgálat elvégzése során a Tanács megvizsgálja azon feltételeket, amelyek alapján az első albekezdésben említett hús a Közösségen belüli kereskedelembe bocsátható;"4. Az irányelv a következő cikkel egészül ki:"16b. cikkA Bizottság javaslatára a Tanács 1986. augusztus 15. előtt minősített többséggel felülvizsgálja a 14. cikk (2) bekezdésében és a 16a cikk a) pontjában meghatározott eltéréseket. Az eltérések felülvizsgálatát egy bizottsági jelentés alapján végzik el, amely jelentést szükség esetén javaslatok kísérnek, és amely figyelembe veszi a termelés e típusa által nyújtott biztosítékokra vonatkozó, folyamatban lévő tudományos vizsgálatok megállapításait."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek legkésőbb 1984. december 31-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1984. december 11-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Deasy[1] HL C 65., 1979.3.9., 5. o.[2] HL C 140., 1979.6.5., 180. o.[3] HL C 247., 1979.10.1., 16. o.[4] HL L 87., 1984.3.30., 27. o.[5] HL L 55., 1971.3.8., 23. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2008/14/EK irányelve ( 2008. február 15.) a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               16.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/43

      A BIZOTTSÁG 2008/14/EK IRÁNYELVE

   (2008. február 15.)
   a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 76/768/EGK irányelv megtiltja a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (2) I. melléklete szerint karcinogénnek, mutagénnek vagy reprodukciót károsítónak (a továbbiakban: CMR) minősített, 1., 2. és 3. kategóriájú anyagoknak a kozmetikai termékekben történő használatát. Engedélyezhető azonban a 67/548/EGK irányelv alapján a 3. kategóriába sorolt anyagok használata, amennyiben a fogyasztási cikkek tudományos bizottsága (FCTB) értékelte és jóváhagyta azokat.

               (2)

               Amennyiben az FCTB úgy találja, hogy a 67/548/EGK irányelv I. melléklete szerint CMR-nek minősített, 3. kategóriába sorolt glioxálnak a kozmetikai termékekben legfeljebb 100 ppm koncentrációban történő előfordulása elhanyagolható kockázatot jelent, a 76/768/EGK irányelv III. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (3)

               A 76/768/EGK irányelvet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               A kozmetikai termékek meglévő összetételéről az ebben az irányelvben megállapított követelményeknek megfelelő összetételére való zökkenőmentes áttérés érdekében megfelelő átmeneti időszakokat kell biztosítani.

               (5)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 76/768/EGK irányelv III. mellékletének első része ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy 2009. február 16. után azok a termékek, amelyek nem felelnek meg ennek az irányelvnek, sem eladás, sem átadás útján ne kerülhessenek a végső fogyasztóhoz.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2008. augusztus 16-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak a rendelkezések szövegét és az irányelv és a rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.
   E rendelkezéseket 2008. november 16-tól kell alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
   4. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 15-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o. A legutóbb a 2007/67/EK bizottsági irányelvvel (HL L 305., 2007.11.23., 22. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2006/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 396., 2006.12.30., 852. o.) módosított irányelv; helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 281. o.

      MELLÉKLET
      A 76/768/EGK irányelv III. mellékletének első része a glioxálra vonatkozó következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Hivatkozási szám

                     Anyag

                     Korlátozások

                     Felhasználási feltételek és figyelmeztetések, amelyeket a címkén fel kell tüntetni

                     Felhasználási és/vagy alkalmazási terület

                     Engedélyezett legnagyobb koncentráció a kozmetikai késztermékben

                     Egyéb korlátozások és követelmények

                     a

                     b

                     c

                     d

                     e

                     f

                     „102

                     Glioxál
                     Glioxál (INCI)
                     CAS-szám: 107-22-2
                     EINECS-szám: 203-474-9

                     100 mg/kg”


title: A Tanács irányelve (1988. március 22.) a 76/116/EGK irányelvnek a folyékony műtrágyák tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988L0183

Hivatalos Lap L 083 , 29/03/1988 o. 0033 - 0039 finn különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0038  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0038

		A Tanács irányelve(1988. március 22.)a 76/116/EGK irányelvnek a folyékony műtrágyák tekintetében történő módosításáról(88/183/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100A. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel [2] együttműködve,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/116/EGK tanácsi irányelv [4], amelyet legutóbb Spanyolország és Portugália csatlakozási okmánya módosított, szabályozza a szilárd műtrágyák kereskedelmét; mivel szükségesnek bizonyult az említett irányelv alkalmazásának kiterjesztése a folyékony műtrágyákra is;mivel egyrészt célszerű, hogy a 76/116/EGK irányelv mind a szilárd, mind a folyékony műtrágyákra egyaránt vonatkozzon, másrészt különösen fontos, hogy az "EGK-műtrágya" megjelölés vonatkozzon ezentúl az ezen irányelv hatálya alá eső és általa meghatározott összetétellel rendelkező egyszerű vagy összetett műtrágyákra is,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/116/EGK irányelv a következők szerint módosul:1. A 2. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"2. cikkA tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy az "EGK-műtrágya" megjelölést csak az I. mellékletben felsorolt, valamint ezen irányelv és I., II. és III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő műtrágyák esetében lehessen használni."2. A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Folyékony műtrágyák csak megfelelő utasítások feltüntetésével értékesíthetők. Ilyen utasítások különösen a tárolási hőmérsékletre és a tárolás során bekövetkező balesetek megelőzésére vonatkoznak."3. Az ezen irányelv mellékletében található "Folyékony műtrágyák" című C. részt az I. melléklethez kell csatolni.4. A II. melléklet 1. c) pontjának második albekezdése a következőkkel egészül ki:"A folyékony műtrágyák tápanyag-összetevőire utaló kiegészítő adatok a tömegnek a térfogatra vonatkoztatott arányában fejezhetők ki (kilogramm/hektoliter, vagy gramm/liter).A folyékony műtrágyák mennyiségét a tömegük alapján kell kifejezni. A folyékony műtrágyák mennyiségének térfogat szerint történő kifejezése nem kötelező."5. A III.melléklet A. I. része az alábbi termékek nevével és a megengedett tűréshatárokkal egészül ki:"Nitrogénműtrágya oldat | 0,6 % |Ammónium-nitrát – karbamid oldat | 0,6 %" |2. cikk(1) Ezen irányelv kihirdetésétől számított egy éven belül a tagállamok elfogadják azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot [5].(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1988. március 22-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Bangemann[1] HL C 12., 1987.1.16., 3. o.[2] HL C 125., 1987.5.11.,163. o.[3] HL C 232., 1987.8.31., 6. o.[4] HL L 24., 1976.1.30., 21. o.[5] Ezen irányelvről a tagállamokat 1988. március 25-én értesítették--------------------------------------------------MELLÉKLETC. FOLYÉKONY MŰTRÁGYÁK1. EGYSZERŰ FOLYÉKONY MŰTRÁGYÁKSzám | Típusmegjelölés | Az előállítás módjára és az alapvető összetevőkre vonatkozó adatok | Minimális tápanyagtartalom (tömegszázalék); adatok a tápanyagok kifejezésére; egyéb követelmények | Egyéb adat a típusmegjelölésről | Garantált tápanyagtartalom; a tápanyagok formája és oldhatósága; egyéb követelmények |(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |1 | Nitrogénműtrágya-oldat | Kémiai úton, vízben oldással nyert, légköri nyomáson stabil termék, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 15% N A nitrogéntartalmat összes nitrogénben kell kifejezni, vagy, ha csak egyféle alakban van jelen, akkor nitrát-, ammónia,- vagy karbamid-nitrogénben. Maximális biurettartalom: karbamid N × 0,026 | | Összes nitrogén, illetve a legalább 1%-ot elérő egyéb formában megtalálható nitrit-, ammónia-, és/vagy karbamid-nitrogén mennyiséget is fel kell tüntetni. 0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezés is feltüntethető |2 | Ammónium-nitrát-karbamid-oldat | Kémiai úton, vízben oldással nyert, ammónium-nitrátot és karbamidot tartalmazó termék | 26% N A nitrogéntartalmat összes nitrogénben kell kifejezni, amennyiben a karbamid-nitrogén a jelenlevő nitrogénnek körülbelül a felét teszi ki Maximális biurettartalom: 0,5% | | Összes nitrogén Nitrit-, ammónia,- és karbamid-nitrogén 0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezés is feltüntethető |2. ÖSSZETETT FOLYÉKONY MŰTRÁGYÁKTípusmegjelölés | Az előállításra vonatkozó adatok | Minimális tápanyagtartalom (tömegszázalék) Egyéb előírások | Forma, oldhatóság és tápanyagtartalom a 8, 9 és 10 oszlopok szerint | A műtrágya azonosító adatai Egyéb előírások |(1) | (2) | Összesen | Az egyes tápanyagokra vonatkoztatva | N | 25PO | 2KO | N | 25PO | 2KO |(3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |NPK-műtrágya-oldat | Kémiai úton, vízben oldással nyert, légköri nyomáson stabil termék, állati, vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 15% (N+P2O5+K2O) | 2% N 3% P2O5 3% K2O | 1.Összes nitrogén2.Nitrát-nitrogén3.Ammónia- nitrogén4.Karbamid-nitrogén | Vízoldható P2O5 | Vízoldható K2O | 1.Összes nitrogén2.A nitrogén 2., 3. és 4. alakjai közül a legalább 1 tömegszázalékot elérőket kell feltüntetni.0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezés is fel-tüntethető | Vízoldható P2O5 | 1.Vízoldható kálium-oxid2.Az "alacsony klór-tartalmú" kifejezés csak 2%-nál kisebb klórtartalom esetén tüntethető fel3.Aklórtartalom feltüntethető |Maximális biurettartalom: karbamid N × 0,026 |NPK-műtrágya szuszpenzió | Folyékony termék, amelyben a tápanyagok részben a vizes szuszpenzióból, részben a vizes oldatból származnak, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 20% (N+P2O5+K2O) | 3% N 4% P2O5 4% K2O | 1.Összes nitrogén2.Nitrát-nitrogén3.Ammónia-nitrogén4.Karbamid-nitrogén | 1.Vízoldható P2O52.Semleges ammónium-citrátban oldható P2O53.Semleges ammónium-citrátban és vízben oldható P2O5 | Vízoldható K2O | 1.Összes nitrogén2.A nitrogén 2., 3. és 4. formái közül a legalább 1 tömegszázalékot elérőket kell feltüntetni0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezés feltüntethető | A műtrágya nem tartalmazhat foszforsalakot, aluminium-kalcium-foszfátot, égetett foszfátokat, rész-legesen oldhatóvá tett, vagy természetes foszfátokat 1.Ha a vízben oldódó P2O5 tartalom nem éri el a 2%-ot, csak a 2. oldhatóságot kell feltüntetni2.Ha a vízben oldódó P2O5 tartalom legalább 2%, a 3. oldhatóságot és a vízben oldódó P2O5 tartalmat fel kell tüntetni | 1.Vízoldható káliumoxid2.Az "alacsony klórtartalmú" kifejezés csak 2%-nál kisebb klórtartalom esetén tüntethető fel3.A klórtartalom feltüntethető |Maximális biuret-tartalom: karbamid N × 0,026 |NP-műtrágya-oldat | Kémiai úton, vízben oldással létrejött, légköri nyomáson stabil termék, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 18% (N+P2O5) | 3% N 5% P2O5 | 1.Összes nitrogén2.Nitrát-nitrogén3.Ammónia-nitrogén4.Karbamid-nitrogén | Vízoldható P2O5 | | 1.Összes nitrogén2.A nitrogén 2., 3. és 4. formái közül a legalább 1tömegszázalékot elérőket fel kell tüntetni.0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezés feltüntethető | Vízoldható P2O5 | |Maximális biurettartalom: karbamid N × 0,026 | | |NP-műtrágya szuszpenzió | Folyékony termék, amelyben a tápanyagok részben a vizes szuszpenzióból, részben a vizes oldatból származnak, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 18% (N+P2O5) | 3% N 5% P2O5 | 1.Összes nitrogén2.Nitrit-nitrogén3.Ammónia-nitrogén4.Karbamid-nitrogén | 1.Vízoldható P2O52.Semleges ammónium-citrátban oldható P2O53.Semleges ammónium-citrátban és vízben oldható P2O5 | | 1.Összes nitrogén2.A nitrogén 2., 3. és 4. alakjai közül a legalább 1 tömegszázalékot elérőket fel kell tüntetni.0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biuret-tartalmú" kifejezés feltüntethető | 1.Ha a vízben oldódó P2O5 tartalom nem éri el a 2%-ot, csak a 2. oldhatóságot kell feltüntetni2.Ha a vízben oldódó P2O5 tartalom legalább 2%, a 3. oldha-tóságot kell feltüntetni, és meg kell adni a vízben oldódó P2O5 mennyiségét. A műtrágya nem tartalmazhat foszforsalakot, alumínium- kalcium-foszfátot, égetett foszfátokat, részlegesen oldhatóvá tett, vagy természetes foszfátokat | |Maximális biurettartalom: karbamid N × 0,026 | | |NK-műtrágya oldat | Kémiai úton, vízben oldással létrejött, légköri nyomáson stabil termék, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 15% (N+K2O) | 3% N 5% K2O | 1.Összes nitrogén2.Nitrát-nitrogén3.Ammónia-nitrogén4.Karbamid- nitrogén | | Vízoldható K2O | 1.Összes nitrogén2.A nitrogén 2., 3. és 4. formái közül a legalább 1 tömegszázalékot elérőket fel kell tüntetni.0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezést is fel lehet tüntetni | | 1.Vízoldható kálium-oxid2.Az "alacsony klórtartalmú" kifejezés csak 2%-nál kisebb klórtartalom esetén tüntethető fel3.A klórtartalom feltüntethető |Maximális biurettartalom: karbamid N × 0,026 | | |NK-műtrágya szuszpenzió | Folyékony termék, a tápanyagok részben a vizes szuszpenzióból, részben a vizes oldatból származnak, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 18% (N+K2O) | 3% N 5% K2O | 1.Összes nitrogén2.Nitrát-nitrogén3.Ammónia-nitrogén4.Karbamid-nitrogén | | Vízoldható K2O | 1.Összes nitrogén2.A nitrogén 2., 3. és 4. formái közül a legalább 1tömegszázalékot elérőket fel kell tüntetni.0,2%-nál kisebb biurettartalom esetén az "alacsony biurettartalmú" kifejezés feltüntethető | | 1.Vízoldható káliumoxid2.Az "alacsony klórtartalmú" kifejezést csak 2%-nál kisebb klórtartalom esetén lehet feltüntetni3.Aklórtartalom feltüntethető |Maximális biurettartalom: karbamid N × 0,026 | | |PK-műtrágya oldat | Kémiai úton, vízben való oldással létrejött termék, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 18% (P2O5+K2O) | 5% P2O5 5% K2O | | Vízoldható P2O5 | Vízoldható K2O | | Vízoldható P2O5 | 1.Vízoldható kálium-oxid2.Az "alacsony klórtartalmú" kifejezést csak 2%-nál kisebb klórtartalom esetén lehet feltüntetni3.A klórtartalom feltüntethető |PK-műtrágya szuszpenzió | Folyékony termék, a tápanyagok részben a vizes szuszpenzióból, részben a vizes oldatból származnak, állati vagy növényi eredetű szerves tápanyagok hozzáadása nélkül | 18% (P2O5+K2O) | 5% P2O5 5% K2O | | 1.Vízoldható P2O52.Semleges ammónium- citrátban oldható P2O53.Semleges ammónium- citrátban és vízben oldható P2O5 | Vízoldható K2O | | 1.Ha a vízben oldódó P2O5 tartalom nem éri el a 2%-ot, csak a 2. oldhatóságot kell feltüntetni2.Ha a vízben oldódó P2O5 tartalom legalább 2%, a 3. oldha-tóságot kell feltüntetni, és meg kell adni a vízben oldódó P2O5 mennyiségét. A műtrágya nem tartalmazhat foszforsalakot, alumínium- kalcium- foszfátot, égetett foszfátokat, részlegesen oldhatóvá tett, vagy természetes foszfátokat | 1.Vízoldható kálium oxid2.Az "alacsony klórtartalmú" kifejezés csak 2%-nál kisebb klórtartalom esetén tüntethető fel3.A klórtartalom feltüntethető |--------------------------------------------------