title: Az Európai Parlament és a Tanács 1999/42/EK irányelve (1999. június 7.) a liberalizációról és az átmeneti rendelkezésekről szóló irányelvek hatálya alá tartozó foglalkozásokkal kapcsolatban a képesítések elismerésére szolgáló rendszer létrehozásáról és a képesítések elismerésére szolgáló általános rendszerek kiegészítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0042

Hivatalos Lap L 201 , 31/07/1999 o. 0077 - 0093

		Az Európai Parlament és a Tanács 1999/42/EK irányelve(1999. június 7.)a liberalizációról és az átmeneti rendelkezésekről szóló irányelvek hatálya alá tartozó foglalkozásokkal kapcsolatban a képesítések elismerésére szolgáló rendszer létrehozásáról és a képesítések elismerésére szolgáló általános rendszerek kiegészítésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉSAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 40. cikkére, 47. cikkének (1) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének első és harmadik mondatára és 55. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően [3], és az egyeztető bizottság által 1999. április 22-én elfogadott közös szöveg figyelembevételével,(1) mivel a Szerződés hatálya alatt a letelepedés és a szolgáltatások nyújtása vonatkozásában az átmeneti időszak végétől kezdődően tilos az állampolgársági alapon történő minden hátrányos megkülönböztetés; mivel ezért az e területen alkalmazandó irányelvek bizonyos rendelkezései fölöslegessé váltak az állampolgárság szerinti bánásmódra vonatkozó alapszabály alkalmazásának céljaira, ugyanis ezt a szabályt a Szerződés is tartalmazza és közvetlen hatállyal bír;(2) mivel ugyanakkor a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának az elősegítése céljából kidolgozott ezen irányelvek egyes rendelkezéseit meg kell őrizni, különösen abban az esetben, ha azok a Szerződésből eredő kötelezettségek teljesítésének módját írják elő;(3) mivel annak érdekében, hogy számos tevékenység vonatkozásában elősegítsék a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását, átmeneti intézkedések alkalmazását bevezető irányelveket fogadtak el a képesítések kölcsönös elismeréséig; mivel azok az irányelvek azokban a tagállamokban, ahol bizonyos tevékenység végzésének a megkezdését szabályokhoz kötik, a tevékenység megkezdéséhez elfogadják azt, hogy az állampolgár abban a tagállamban, ahonnan érkezett, a kérdéses tevékenységet a közelmúltban megfelelő időn keresztül folytatta;(4) mivel az említett irányelveknek az Európai Tanács 1992. december 11-én és 12-én Edinburgh-ban megtartott ülésén tett fő rendelkezéseit, a szubszidiaritás elvére, a közösségi törvények egyszerűsítésére és különösen a szakmai képesítésekre vonatkozó viszonylag régi irányelveknek a Bizottság általi ismételt átgondolására vonatkozó megállapításoknak megfelelően meg kell változtatni; mivel ezért a kérdéses irányelveket hatályon kívül kell helyezni;(5) mivel a legalább hároméves szakoktatást és szakképzést lezáró felsőfokú oklevelek elismerésének általános rendszeréről szóló, 1988. december 21-i 89/48/EGK tanácsi irányelv [4], és a 89/48/EGK irányelvet kiegészítve, a szakoktatás és szakképzés elismerésének második általános rendszeréről szóló, 1992. június 18-i 92/51/EGK tanácsi irányelv [5] nem alkalmazandó a tárgykörre vonatkozó irányelvek rendelkezései által érintett egyes szakmai tevékenységekre (lásd ezen irányelv A. mellékletének első részét); mivel ezért a 89/48/EGK irányelv és a 92/51/EGK irányelv rendelkezései által nem érintett tevékenységek vonatkozásában elismerési eljárást kell kidolgozni, és annak alkalmazását bevezetni; mivel az ezen irányelv A. mellékletének második részében felsorolt szakmai tevékenységek nagy része az oklevelek elismerése szempontjából a 92/51/EGK irányelv hatálya alá esik;(6) mivel a kedvezményezett pénzügyi helyzetének és pénzügyi kockázatokkal szembeni biztosításának az igazolásával kapcsolatosan, amelyeket a fogadó tagállam megkövetelhet, a Tanácshoz javaslat érkezett a 89/48/EGK irányelv és a 92/51/EGK irányelv módosítására vonatkozóan; mivel a Tanács ezzel a javaslattal egy későbbi időpontban kíván foglalkozni;(7) mivel a Tanácshoz javaslat érkezett a 77/452/EGK [6] irányelvben felsorolt képesítésekkel nem rendelkező szakápolók szabad mozgásának elősegítésére vonatkozóan; mivel a Tanács ezzel a javaslattal egy későbbi időpontban kíván foglalkozni;(8) mivel ennek az irányelvnek meg kell követelni a végrehajtásáról szóló rendszeres jelentések elkészítését;(9) mivel ez az irányelv a Szerződés 39. cikkének (4)bekezdése és 45. cikke sérelme nélkül alkalmazandó,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I.CÍMHatály1. cikk(1) A tagállamok megteszik az ezen irányelvben előírt, letelepedésre vonatkozó intézkedéseket, amelyek a szolgáltatásnyújtás korlátozásának felszámolására vonatkozó általános programok I. szakasza által érintett olyan természetes személyek vagy társaságok (a továbbiakban: kedvezményezettek) területükön való szabad szolgáltatásnyújtásával [7] vagy szabad letelepedésével [8] kapcsolatosak, akik vagy amelyek a tagállam területén az A. mellékletben felsorolt tevékenységeket végzik, vagy ott szolgáltatást kívánnak nyújtani.(2) Ezt az irányelvet azoknak az A. mellékletben felsorolt tevékenységeknek a vonatkozásában kell alkalmazni, amelyeket a tagállamok állampolgárai egy fogadó tagállamban önálló vállalkozásban vagy munkavállalóként kívánnak végezni.2. cikkAzok a tagállamok, amelyekben az A. mellékletben felsorolt tevékenységek bármelyikének megkezdése vagy végzése bizonyos képesítéshez kötött, gondoskodnak arról, hogy az azt igénylő kedvezményezettek a letelepedést vagy a szolgáltatás nyújtásának megkezdését megelőzően megkapják az általuk gyakorolni kívánt foglalkozás megkezdésének szabályaira vonatkozó információkat.II.CÍMMásik tagállam által kiállított képesítések elismerése3. cikk(1) A 4. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok nem megfelelő képesítésre hivatkozva nem utasíthatják el, hogy egy másik tagállam állampolgára ugyanolyan feltételek mellett kezdjen el vagy folytasson az A. melléklet első részében felsorolt foglalkozást, mint amilyen feltételeket a tagállam saját állampolgárai esetében alkalmaz, ha előzőleg nem hasonlították össze a kedvezményezett oklevéllel, bizonyítvánnyal vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvánnyal igazolt, egy másik tagállamban ugyanazon tevékenység végzése céljából megszerzett ismereteit és készségeit a saját országban alkalmazott szabályokkal. Ha az összehasonlító vizsgálat kimutatja, hogy egy másik tagállamban megszerzett oklevél, bizonyítvány vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvány a fogadó tagállamban érvényes szabályokban előírtaknak megfelel, a tagállam nem utasíthatja el, hogy az ilyen oklevéllel, bizonyítvánnyal vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvánnyal rendelkező személy a kérdéses tevékenységet végezze. Abban az esetben azonban, ha a vizsgálat kimutatja, hogy lényeges eltérés áll fenn, akkor a fogadó tagállam köteles a kedvezményezett számára lehetőséget biztosítani a hiányzó szakismeretek és készségek megszerzésének bizonyítására. Ilyen esetben a fogadó tagállam a kedvezményezett számára biztosítja a jogot, hogy választhasson a 89/48/EGK és a 92/51/EGK irányelvek rendelkezéseivel összhangban adaptációs időszak vagy szakmai alkalmassági vizsga között.E szabálytól eltérve, a fogadó tagállam megkövetelheti adaptációs időszak letöltését vagy a szakmai alkalmassági vizsga letételét abban az esetben, ha a letelepedni szándékozó az A. melléklet első részében felsorolt szakmai tevékenységek valamelyikét önálló vállalkozásban vagy vezető beosztásban szándékozik végezni, amely tevékenységek megkövetelik a vonatkozó hatályos hazai jogszabályok ismeretét és alkalmazását, azzal a kikötéssel, hogy az ilyen tevékenységek végzése vonatkozásában a fogadó tagállam illetékes hatóságai saját állampolgáraiktól is megkövetelik azoknak a jogszabályoknak az ismeretét és alkalmazását.A tagállamok törekednek arra, hogy a választási lehetőségek közül a kedvezményezett által kiválasztott előnyösebb megoldást alkalmazzák.(2) Az (1) bekezdés értelmében benyújtott elismerés iránti kérelmeket a lehető legrövidebb időn belül megvizsgálják, és a fogadó tagállam illetékes hatósága a kérelem és a hiánytalan kísérő dokumentáció benyújtásának napjától számított legkésőbb négy hónapon belül indoklással ellátott határozatot hoz. A határozat ellen vagy a határozathozatal hiánya miatt a nemzeti jog szerint lehet fellebbezni.III.CÍMSzakmai képesítések elismerése másik tagállamban megszerzett szakmai gyakorlat alapján4. cikkOlyan esetekben, amikor egy tagállamban az A. mellékletben felsorolt tevékenységek megkezdését vagy végzését általános, kereskedelmi vagy szakmai ismeretek és alkalmasság esetén engedélyezik, az érintett tagállam az ilyen ismeretek és alkalmasság kielégítő bizonyítékaként elfogadja a kérdéses tevékenységnek egy másik tagállamban való végzését. Az A. melléklet első részében található tevékenység végzésének megkövetelt időtartama:1. Az I. listában felsorolt tevékenységek esetében:a) hat egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban; vagyb) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább hároméves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el; vagyc) három egymást követő év önálló vállalkozóként, ha a kedvezményezett igazolja, hogy azt megelőzően legalább öt éven keresztül a kérdéses tevékenységet munkavállalóként végezte; vagyd) öt egymást követő év vezető beosztásban, amelyből legalább három évet a vállalkozás legalább egy osztályának gyakorlati vezetését ellátó beosztásban töltött el, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább hároméves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljesértékűnek ismer el.Az a) és c) pontban említett esetekben a tevékenység végzése a 8. cikk szerint benyújtott kérelem benyújtásától számított tíz évnél nem régebben fejeződött be.2. A II. listában felsorolt tevékenységek esetében:a) hat egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban; vagyb) - három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább hároméves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el, vagy- négy egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább kétéves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el; vagyc) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, ha a kedvezményezett igazolja, hogy azt megelőzően legalább öt éven keresztül a kérdéses tevékenységet munkavállalóként végezte; vagyd) - öt egymást követő év munkavállalóként, ha a munkavállaló igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább hároméves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el, vagy- öt egymást követő év munkavállalóként, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább kétéves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el.Az a) és c) pontban említett esetekben a tevékenység végzése a 8. cikk szerint benyújtott kérelem benyújtásától számított tíz évnél nem régebben fejeződött be.3. A III. listában felsorolt tevékenységek esetében:a) hat egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban; vagyb) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább hároméves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljesértékűnek ismer el; vagyc) három egymást követő év önálló vállalkozóként, ha a kedvezményezett igazolja, hogy azt megelőzően legalább ötéves időtartamon keresztül a kérdéses tevékenységet munkavállalóként végezte.Az a) és c) pontban említett esetekben a tevékenység végzése a 8. cikk szerint benyújtott kérelem benyújtásától számított tíz évnél nem régebben fejeződött be.4. A IV. listában felsorolt tevékenységek esetében:a) öt egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban; vagyb) két egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább hároméves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljesértékűnek ismer el; vagyc) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább kétéves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el; vagyd) két egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, ha a kedvezményezett igazolja, hogy azt megelőzően legalább három éven keresztül a kérdéses tevékenységet munkavállalóként végezte; vagye) három egymást követő év munkavállalóként, ha a munkavállaló igazolja, hogy a kérdéses tevékenységben legalább kétéves megelőző képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el.5. Az V. lista a) és b) pontjában felsorolt tevékenységek esetében:a) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, akkor, ha a tevékenység végzése a 8. cikk szerint benyújtott kérelem benyújtásától számított két évnél nem régebben fejeződött be;b) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, akkor, ha a tevékenység végzése a 8. cikk szerint benyújtott kérelem benyújtásától számított tíz évnél nem régebben fejeződött be, kivéve az olyan eseteket, amikor a fogadó tagállam saját állampolgárai esetében hosszabb megszakítási idő alkalmazását engedélyezi.6. A VI. lista tartalmát képező tevékenységek esetében:a) három egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban; vagyb) két egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy azt megelőzően képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el; vagyc) két egymást követő év önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban, abban az esetben, ha a kedvezményezett igazolja, hogy legalább három évig a kérdéses tevékenységet munkavállalóként végezte; vagyd) három egymást követő év munkavállalóként, ha a kedvezményezett igazolja, hogy azt megelőzően képzésben részesült, amelyet államilag elismert oklevél igazol, vagy amelyet egy illetékes szakmai vagy kereskedelmi testület teljes értékűnek ismer el.Az a) és c) pontban említett esetekben a tevékenység végzése a 8. cikk szerint benyújtott kérelem benyújtásától számított tíz évnél nem régebben fejeződött be.5. cikkOlyan esetekben, amikor a kedvezményezett rendelkezik a tagállamok egyikében megszerzett, a kérdéses tevékenységre vonatkozó szakismereteit és alkalmasságát igazoló, legalább két- vagy hároméves szakmai képzéssel egyenértékű államilag elismert bizonyítvánnyal, az ilyen bizonyítványt a fogadó tagállam ugyanúgy kezelheti, mint a 4. cikk 1. pontjának b) és d) alpontja, 2. pontjának b) és d) alpontja, 3. pontjának b) alpontja és 4. pontjának b), c) és e) alpontja rendelkezéseiben előírt időtartamú szakmai képzéseket igazoló bizonyítványokat.6. cikkOlyan esetekben, amikor a kedvezményezett legalább kétéves, de három évnél rövidebb időtartamú szakképzésben részesült, a 4. cikk követelményeinek akkor tesz eleget, ha önálló vállalkozóként vagy vezető beosztásban a 4. cikk 1. pontjának b) és d) alpontja, (2) pontja b) alpontjának első francia bekezdése, 3. pontjának b) alpontja és 4. pontjának b) alpontja, illetve munkavállalóként a 4. cikk 2. pontja d) alpontja első francia bekezdésének rendelkezéseiben előírt időtartamú szakmai gyakorlatnál hosszabb idejű szakmai gyakorlattal rendelkezik, amely így kiegyenlíti a képzési idő időtartamát.7. cikkEgy személyt akkor tekintenek egy vállalkozásban vezető beosztást betöltőnek a 4. cikk értelmében, ha egy vállalkozásban az adott foglalkozási ágban a következő tevékenységet végezte:a) vállalkozás vezetője vagy vállalkozás fiókintézetének vezetője; vagyb) a vállalkozó helyettese vagy a vállalkozás vezetője, ahol ez a beosztás a vállalkozó vagy a vezető felelősségével egyenértékű felelősséget jelent; vagyc) kereskedelmi és/vagy műszaki területen, ahol vezető beosztásban a vállalkozás egy vagy több osztályának a felügyeletét látta el.8. cikkA 4. cikkben megállapított előírások teljesülését, a tevékenység jellegére és időtartamára vonatkozó, a saját tagállamnak, vagy annak a tagállamnak az illetékes hatósága vagy testülete által kibocsátott igazolás tanúsítja, ahonnan a kedvezményezett érkezett, amely igazolást a kedvezményezett köteles a kérdéses tevékenység vagy tevékenységek a fogadó tagállamban való folytatásának engedélyezése iránti kérelemmel együtt benyújtani.IV.CÍMMásik tagállamban megszerzett, a szakmai képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvány elismerése9. cikk(1) Olyan esetekben, amikor egy fogadó tagállam az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek bármelyikét folytatni kívánó állampolgáraitól megköveteli, hogy bizonyítsák feddhetetlenségüket, valamint azt, hogy nem állnak és előzőleg sem álltak csődeljárás alatt, vagy ezek valamelyikét, a fogadó tagállam egy másik tagállam állampolgárai vonatkozásában elegendő bizonyítékként elfogadja a származási tagállamnak, vagy annak a tagállamnak, ahonnan az érintett érkezett, hatósági erkölcsi bizonyítványát vagy ennek hiányában az illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatóság által kiállított igazolást, amely igazolás bizonyítja, hogy a kedvezményezett ezen követelményeknek megfelel.(2) Olyan esetekben, amikor egy fogadó tagállam az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek bármelyikét folytatni kívánó állampolgáraitól megköveteli, hogy bizonyítsák feddhetetlenségüket, valamint azt, hogy nem állnak és előzőleg sem álltak csődeljárás alatt, illetve nem folyik és korábban sem folyt ellenük szakmai vagy közigazgatási fegyelmi eljárás (például bizonyos beosztások ellátására vonatkozó jogosultság megvonása, tevékenység végzésének a felfüggesztése vagy a tevékenység végzéséhez megadott engedély visszavonása), de amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett igazolásokból ez nem derül ki, a fogadó tagállam egy másik tagállam állampolgárai vonatkozásában kielégítő bizonyítékként elfogadja a származási tagállamnak, vagy annak a tagállamnak, ahonnan a kedvezményezett érkezett, az illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által kiállított igazolást arról, hogy a kedvezményezett a követelményeknek megfelel. Ez az igazolás tartalmazza azokat az adatokat, amelyekre a fogadó tagállamban a tevékenység megkezdéséhez szükség van.(3) Olyan esetekben, amikor a kedvezményezett származási tagállama, vagy az a tagállam, ahonnan a kedvezményezett érkezett, nem állítja ki az (1) és (2) bekezdésben említett igazolásokat, akkor azokat eskü alatt tett nyilatkozat – vagy, azokban az országokban, amelyekben ilyen nyilatkozat nem szokásos, egy ünnepélyes nyilatkozat letétele – pótolja, amelyet az érintett személy a származási ország, vagy az a tagállam, ahonnan az érintett érkezett, illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága előtt vagy közjegyzője előtt tesz, amely szerv vagy közjegyző ez alapján egy, az eskü alatt tett nyilatkozatot vagy az ünnepélyes nyilatkozatot igazoló okmányt állít ki. A nyilatkozatot, hogy a kedvezményezett korábban nem állt csődeljárás alatt, szintén a származási tagállamnak vagy annak a tagállamnak, ahonnan a kedvezményezett érkezett, illetékes szakmai vagy kereskedelmi testületei előtt is meg lehet tenni.(4) Olyan esetekben, amikor egy fogadó tagállam megköveteli a kedvezményezett gazdasági helyzetének az igazolását, azokat az igazolásokat, amelyeket a kedvezményezett származása szerinti tagállamnak, vagy annak a tagállamnak a bankjai bocsátottak ki, ahonnan a kedvezményezett érkezett, a saját területén működő bankok által kibocsátott igazolásokkal egyenértékűnek fogadja el.(5) Olyan esetekben, amikor egy fogadó tagállam az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek bármelyikét folytatni kívánó állampolgáraitól megköveteli annak igazolását, hogy azok rendelkeznek a szakmai felelősségből származó kockázatok elleni biztosítással, más tagállamok biztosítóintézetei által kibocsátott igazolásokat a saját területén működő biztosítóintézetek igazolásaival egyenértékűnek fogad el. Az ilyen igazolás tartalmazza, hogy a biztosított a fogadó tagállam hatályos jogszabályaiban megállapított rendelkezéseket az azokban előírt biztosítási feltételek és biztosítási fedezet vonatkozásában kielégíti.(6) Az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben említett okmányok bemutatásuk időpontjában nem lehetnek három hónapnál régebbiek.V.CÍMEljárási rendelkezések10. cikk(1) A tagállamok a 14. cikkben előírt határidőn belül kijelölik a 8. cikk, valamint a 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett igazolások kibocsátására jogosult hatóságokat és testületeket, és erről haladéktalanul tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot.(2) Minden egyes tagállam kinevez egy koordinátort az (1) bekezdésben említett hatóságok által végzendő tevékenységek összehangolására a 89/48/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésében említettek szerint felállítandó koordinációs csoportban való részvételre. A koordinációs csoport feladatai a következők:- ezen irányelv végrehajtásának elősegítése,- ezen irányelv tagállamok általi alkalmazásával kapcsolatosan minden hasznos információ begyűjtése, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységi területeken alkalmazott különféle szakmai képesítésekkel kapcsolatos információk összegyűjtése és összehasonlítása.VI.CÍMZáró rendelkezések11. cikk(1) A B. mellékletben felsorolt irányelvek hatályon kívül kerülnek.(2) A hatályon kívül helyezett irányelvekre vonatkozó minden utalást erre az irányelvre vonatkozó utalásnak kell tekinteni.12. cikk2001. január 1-jétől kezdődően a tagállamok kétévenként jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az általuk bevezetett rendszer alkalmazásáról.Az általános jellegű észrevételeken túlmenően a jelentés tartalmazza a meghozott határozatok statisztikai összesítését és az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő főbb problémák ismertetését.13. cikkLegkésőbb a 14. cikkben említett időpontot követő öt éven belül a Bizottság ezen irányelv végrehajtásáról, és különösen az 5. cikknek tagállamok általi végrehajtásáról jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára.A szükséges konzultációkat követően, de elsősorban a koordinátorokkal történt konzultációt követően, a Bizottság benyújtja megállapításait a fennálló rendszer módosításaira vonatkozóan. Ha szükséges, a Bizottság javaslatokat is előterjeszt a fennálló rendszer javítására vonatkozóan azzal a céllal, hogy elősegítse az emberek szabad mozgását, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságát.14. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2001. július 31-e előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.15. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.16. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1999. június 7-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökE. Bulmahn[1] HL C 115., 1996.4.19., 16. o. ésHL C 264., 1997.8.30., 5. o.[2] HL C 295., 1996.10.7., 43. o.[3] Az Európai Parlament 1997. február 20-i véleménye (HL C 85., 1997.3.17., 114. o.). A Tanács 1998. június 29-i közös álláspontja (HL C 262., 1998.8.19., 12. o.). Az Európai Parlament 1998. október 8-i határozata (HL C 328., 1998.10.26., 156. o.). Az Európai Parlament 1999. május 7-i határozata és a Tanács 1999. május 11-i határozata.[4] HL L 19., 1989.1.24., 16. o.[5] HL L 209., 1992.7.24., 25. o. A legutóbb a 97/38/EK bizottsági irányelvvel (HL L 184., 1997.7.12., 31. o.) módosított irányelv.[6] Az általános ápolói oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló, 1977. június 27-i 77/452/EGK tanácsi irányelv (HL L 176., 1977.7.15., 1. o.). A legutóbb a 90/658/EK irányelvvel (HL L 353., 1990.12.17., 73. o.) módosított irányelv.[7] HL 2., 1962.1.15., 32/62. o.[8] HL 2., 1962.1.15., 36/62. o.--------------------------------------------------A. MELLÉKLETELSŐ RÉSZA szakmai tapasztalat kategóriáihoz kötött tevékenységekI. listaA 69/77/EGK irányelvvel módosított 64/427/EGK, valamint a 68/366/EGK, 75/368/EGK és 75/369/EGK irányelvvel lefedett főcsoportok164/427/EGK irányelv(64/429/EGK liberalizációs irányelv)NICE-nómenklatúra (megfelel az ISIC 23–40. főcsoportnak)23. főcsoport | Textilanyagok gyártása |232 | Textilanyagok gyártása és feldolgozása gyapjúfeldolgozó gépeken |233 | Textilanyagok gyártása és feldolgozása pamutfeldolgozó gépeken |234 | Textilanyagok gyártása és feldolgozása selyemfeldolgozó gépeken |235 | Textilanyagok gyártása és feldolgozása len- és kenderfeldolgozó gépeken |236 | Egyéb textilalapanyagokat (juta, keményrost stb.) feldolgozó ipar, kötélgyártás |237 | Kötött és hurkolt termékek gyártása |238 | Textil készáru gyártása |239 | Egyéb textilipari tevékenységek |24. főcsoport | Lábbelik, ruházati kiegészítők és ágyneműk gyártása |241 | Lábbeligyártás (gumi- és facipők kivételével) |242 | Egyedi méretes cipők gyártása és javítása |243 | Ruhagyártás (szőrmeáruk kivételével) |244 | Matracok és ágyneműk gyártása |245 | Bőr- és szőrmeipar |25. főcsoport | Faipari termékek és parafa termékek gyártása a bútorgyártás kivételével |251 | Fűrészáruk készítése és famegmunkálás |252 | Félkész faáruk gyártása |253 | Fa építőanyagok sorozatgyártása, a parkettagyártást is beleértve |254 | Fa tárolóeszközök gyártása |255 | Egyéb faipari termékek gyártása (bútorok kivételével) |259 | Szalmaáruk, parafa, kosártermékek, fonott áru és rattantermékek gyártása, kefegyártás |26. főcsoport | 260 | Fabútorok gyártása |27. főcsoport | Papírgyártás és papírtermékek gyártása |271 | Papírmassza-, papír- és kartongyártás |272 | Papír- és kartonfeldolgozás, cellulóztermékek gyártása |28. főcsoport | 280 | Nyomdaipar, kiadói tevékenységek és azokhoz kapcsolódó tevékenységek |29. főcsoport | Bőripar |291 | Bőrgyártás (cserzés és bőrkikészítés) |292 | Bőráru gyártása |korábbi 30. főcsoport | Gumi- és műanyag termékek, szintetikus szálak és keményítő alapanyagú termékek gyártása |301 | Gumi- és azbesztfeldolgozás |302 | Műanyag-feldolgozás |303 | Műszálak gyártása |korábbi 31. főcsoport | Vegyipar |311 | Vegyipari alapanyaggyártás és azok további feldolgozása |312 | Vegyipari termékek különleges feldolgozása, különösen mezőgazdasági és ipari felhasználás céljaira (beleértve az ISIC 312. csoporthoz tartozó növényi vagy állati eredetű zsírokat és olajokat is) |313 | Vegyipari termékek különleges feldolgozása, különösen háztartási vagy irodai használatra (a gyógyászati és gyógyszerészeti termékek kivételével) (korábbi ISIC 319. csoport) |32. főcsoport | 320 | Ásványolajipar |33. főcsoport | Nem fémtartalmú ásványok feldolgozása |331 | Égetett építőanyagok gyártása |332 | Üveggyártás és üvegipari termékek gyártása |333 | Kerámiatermékek gyártása, beleértve a finomkerámia és a hőálló termékek gyártását is |334 | Cement-, mész- és gipszgyártás |335 | Beton, cement és gipsz alapanyagú építőanyagok gyártása |339 | Kőmegmunkálás és -feldolgozás és egyéb nem fémtartalmú ásványanyagtermékek gyártása |34. főcsoport | Vas- és fémgyártás és -feldolgozás |341 | Vas- és acélipar (az ESZAK-szerződésben meghatározottak szerint, beleértve a kokszolóüzemeket is) |342 | Acélcsőgyártás |343 | Drótgyártás, hideghúzás, hidegen hengerelt szalagok gyártása, hidegsajtolás |344 | Fémgyártás és -feldolgozás |345 | Fémöntöde |35. főcsoport | Fémipari termékek gyártása (a gép- és járműgyártás kivételével) |351 | Fémkovácsolás, sajtolás, préselés |352 | Másodlagos átalakítás és felületkezelés |353 | Fémszerkezetek gyártása |354 | Kazánok és ipari edények gyártása |355 | Szerszám- és szerelvénygyártás, fém alapanyagú késztermékek gyártása (kivéve az elektromos berendezéseket) |359 | Kiegészítő lakatosipari tevékenységek |36. főcsoport | Gépgyártás (elektromos gépek kivételével) |361 | Mezőgazdasági gépek és traktorok gyártása |362 | Irodagépgyártás |363 | Fémfeldolgozó és egyéb szerszámgépek, valamint ezek tartozékai és egyéb gépi hajtású szerszámok gyártása |364 | Textilipari gépek és tartozékaik gyártása, varrógépgyártás |365 | Élelmiszer-ipari és italgyártó, valamint vegyipari és kapcsolódó iparági berendezések gyártása |366 | Kohó-, hengerművi és bányaipari berendezések gyártása, vas- és acélöntödék berendezéseinek, valamint építőipari berendezések gyártása, emelőberendezések és szállítóeszközök gyártása |367 | Erőátviteli berendezések gyártása (fogaskerék, gördülőcsapágy stb.) |368 | Gépgyártás egyéb iparágak számára |369 | Egyéb gépipari termékek gyártása |37. főcsoport | Elektrotechnikai ipar |371 | Villamos vezetékek és kábelek gyártása |372 | Villanymotorok, generátorok, transzformátorok, kapcsolóberendezések és a villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatos egyéb hasonló berendezések gyártása |373 | Ipari elektromos eszközök, berendezések és felszerelések gyártása |374 | Távközlési berendezések, mérőberendezések, egyéb mérő- és szabályozóeszközök és elektromos gyógyászati termékek gyártása |375 | Elektromos eszközök és berendezések, rádió- és televízió-vevőkészülékek, elektroakusztikai eszközök és berendezések gyártása |376 | Háztartási berendezések és eszközök gyártása |377 | Lámpák és világítóeszközök gyártása |378 | Elem- és akkumulátorgyártás |379 | Elektrotechnikai termékek javítása, összeszerelése és szakszerű beszerelése |korábbi 38. főcsoport | Járműgyártás |383 | Gépjármű- és gépjárműalkatrész-gyártás |384 | Gépjármű-, motorkerékpár- és kerékpárjavítás |385 | Motorkerékpár- és kerékpárgyártás, illetve alkatrészgyártás |389 | Egyéb járműgyártás |39. főcsoport | Egyéb feldolgozóipar |391 | Finommechanikai műszerek, mérő- és ellenőrző berendezések gyártása |392 | Orvosi és ortopédiai segédeszközök gyártása (ortopéd cipők kivételével) |393 | Fényképészeti és optikai készülékek és berendezések gyártása |394 | Óragyártás és -javítás |395 | Ékszerkészítés és drágakő-megmunkálás |396 | Hangszerek gyártása és javítása |397 | Játékok, sport- és szabadidőtermékek gyártása |399 | Egyéb feldolgozóipari ágazatok |40. főcsoport | Építőipar |400 | Építés (általános); bontás |401 | Házépítés szerkezetkész állapotig (lakáscélú vagy egyéb) |402 | Mélyépítés; útépítés, hídépítés, vasútépítés stb. |403 | Szerelés |404 | Kulcsrakész átadás |268/366/EGK irányelv(68/365/EGK liberalizációs irányelv)NICE-nómenklatúra20. A főcsoport | 200 | Állati és növényi eredetű zsírok és olajok gyártása |20. B | Élelmiszergyártó ágazatok (italgyártó ágazatok kivételével) |201 | Vágóhidak, húsipar, húskonzervipar |202 | Tej és tejtermékek gyártása |203 | Gyümölcs- és zöldségkonzervgyártás, tartósítás |204 | Halászati termékek konzerválása, tartósítása |205 | Malomipari termékek |206 | Sütőipari termékek, beleértve a cukrászatot és a hosszan eltartható sütőipari termékeket is |207 | Cukorkaipar |208 | Kakaó-, csokoládé- és cukorkagyártó ipar |209 | Egyéb élelmiszer-ipari ágazat |21. főcsoport | Italgyártás |211 | Etilalkohol gyártása erjesztéssel, élesztő és szeszes italok gyártása |212 | Bor és egyéb nem malátatartalmú szeszes italok gyártása |213 | Sörgyártás és malátázás |214 | Üdítőital-gyártás és ásványvíz-palackozás |korábbi 30 | Gumi- és műanyag-feldolgozás, műszálas és szintetikus fonalak, valamint keményítő alapanyagú termékek gyártása |304 | Keményítő alapanyagú termékek gyártása |375/368/EGK irányelv (az 5. cikk (1) bekezdésében felsorolt tevékenységek)ISIC-nómenklatúrakorábbi 04 | Halászat |043 | Belvízi halászat |korábbi 38 | Jármű- és járműalkatrész-gyártás |381 | Hajógyártás, hajójavítás |382 | Vasúti járművek és vasúti járműalkatrészek gyártása |386 | Repülőgépgyártás (beleértve az űrjárműveket is) |korábbi 71 | A közlekedés kiegészítő tevékenységei, valamint egyéb tevékenységek: |korábbi 711 | Háló- és étkezőkocsi-üzemeltetés; vasúti járművek karbantartása javítóműhelyben; vasúti kocsik takarítása |korábbi 712 | A városi, külvárosi és helyközi közlekedésben részt vevő járművek karbantartása |korábbi 713 | Egyéb, a közúti személyszállításban részt vevő járművek (gépjárművek, autóbuszok, taxik) karbantartása |korábbi 714 | Közúti kiegészítő berendezések üzemeltetése és karbantartása (díjköteles utak, alagutak és hidak, autóbusz-pályaudvarok, autóparkolók, autóbusz- és villamosgarázsok és -remizek) |korábbi 716 | A belvízi hajózás kiegészítő tevékenységei (például vízi utak, kikötők és egyéb vízi közlekedési berendezések üzemeltetése és karbantartása, vontató- és révkalauz-szolgáltatások nyújtása a kikötőkben, bóják telepítése, hajók berakodása/kirakodása és egyéb hasonló szolgáltatások nyújtása, például hajómentés, csónakházvontatás és -üzemeltetés) |73 | Postai és távközlési szolgáltatások |korábbi 85 | Személyi szolgáltatások |854 | Mosoda, vegytisztító és kelmefestő szolgáltatás |korábbi 856 | Fényképészműtermek: portréfényképészet és kereskedelmi fényképészeti szolgáltatás a sajtófotózás kivételével |korábbi 859 | Egyéb személyi szolgáltatások (beleértve az épület- vagy helyiségfenntartási és -takarítási szolgáltatásokat is) |475/369/EGK irányelv (6. cikk: ipari vagy kisipari tevékenységnek minősülő tevékenységek)ISIC-nómenklatúraA következő nem helyhez kötött tevékenységek:a) áruvásárlási és értékesítési tevékenységek:- vándorkereskedők és házalók (korábbi ISIC 612. csoport),- rögzített standok kivételével, fedett vagy nyitott piacokon kereskedők;b) az ilyen tevékenységek nem helyhez kötött jellegű végzését kifejezetten kizáró vagy nem említő egyéb átmeneti intézkedések alá tartozó tevékenységek.II. lista82/470/EGK irányelv (6. cikk (3) bekezdés)ISIC-nómenklatúra 718. és 720. csoportjaA tevékenységek különösen a következő területeket érintik:- bármilyen célú utazás vagy bizonyos részfeladat (utazás, elszállásolás, ellátás, kirándulások stb.) szervezése, ajánlata és közvetítése közvetlenül vagy jutalékért (2. cikk B. rész a) pont)III. lista82/489/EGK irányelvkorábbi 855 | Fodrászatok, a pedikűrösök és a kozmetikus- és fodrászképző intézetek tevékenységeinek a kivételével |IV. lista82/470/EGK irányelv (6. cikk (1) bekezdés)ISIC-nómenklatúra 718. és 720. csoportjaA tevékenységek különösen a következő területeket érintik:- közvetítő szerep a különféle fuvarozók és az árukat küldő vagy küldött árut fogadó személyek között, valamint az ilyen tevékenységekhez kapcsolódó egyéb tevékenységek elvégzése:aa) a megbízó nevében szerződések megkötése a fuvarozókkal;bb) a megbízó számára a legmegfelelőbbnek vélt fuvarozási mód, fuvarozócég és útvonal kiválasztása;cc) a fuvarozás műszaki szempontból történő előkészítése (például a fuvarozáshoz szükséges csomagolás); a fuvarozáshoz kapcsolódó különféle szolgáltatások nyújtása (például a hűtőszerelvények jéggel történő ellátása);dd) a fuvarozáshoz szükséges formalitások elintézése, például menetlevelek kitöltése, szállítmányok összeállítása vagy szétválogatása;ee) a fuvarozás különféle szakaszainak összehangolása, a tranzit biztosítása, az áruk átrakása, továbbszállítása és egyéb intézkedések megtétele;ff) az áru előkészítése a speditőr, illetve a fuvarozó számára, az árut küldő vagy a küldött árut fogadó személy számára fuvarlehetőség biztosítása;- a fuvarozási költségek kiszámolása és a számítás ellenőrzése,- alkalmankénti vagy folyamatos szolgáltatások nyújtása a hajótulajdonos vagy a tengeri fuvarozó nevében vagy megbízásából (például kapcsolattartás a kikötőhatóságokkal vagy a vámszervekkel, a hajót ellátó vállalkozóval stb.).(A 2. cikk A. részének a), b) és d) pontjában felsorolt tevékenységek)V. lista64/222/EGK és 70/523/EGK irányelva)Lásd ezen irányelv 4. cikke (5) bekezdésének a) pontját64/222/EGK irányelv(64/223/EGK és 64/224/EGK liberalizációs irányelv)1. egy vagy több személy megbízásából és utasítására tevékenykedő közvetítő szakmai tevékenységei kereskedelmi tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos szerződések megtárgyalása vagy megkötése céljából a megbízó(k) nevében és a megbízó(k) számlájára;2. olyan közvetítő szakmai tevékenysége, aki bár nem rendelkezik állandó megbízással, kapcsolatot alakít ki olyan felek között, akik egymással közvetlenül kívánnak szerződni, vagy aki az ügyletet előkészíti, vagy segítséget nyújt a szerződés megkötésénél;3. olyan közvetítő szakmai tevékenysége, aki saját nevében más számlájára köt kereskedelmi ügyleteket;4. olyan közvetítő szakmai tevékenysége, aki mások számlájára árveréseken nagykereskedelmi értékesítést hajt végre;5. olyan közvetítő szakmai tevékenysége, aki házról házra járva gyűjti össze a megrendeléseket;6. egy vagy több kereskedelmi, ipari vagy kiskereskedelmi vállalkozás megbízásában álló közvetítő által nyújtott szolgáltatás.b)Lásd ezen irányelv 4. cikke (5) bekezdésének b) pontját70/523/EGK irányelvÖnálló vállalkozói tevékenység a szén-nagykereskedelem terén és közvetítői tevékenység a szénágazatban (korábbi ISIC 6112. csoport)VI. lista68/364/EGK, 68/368/EGK, 75/368/EGK 75/369/EGK és 82/470/EGK irányelv168/364/EGK irányelv(68/363/EGK liberalizációs irányelv)ISIC-nómenklatúra korábbi 612. csoport | Kiskereskedelem |Kizárt tevékenységek:012 | Mezőgazdasági gépek bérbeadása |640 | Ingatlan-bérbeadás |713 | Autók, kocsik és lovak bérbeadása |718 | Vasúti kocsik és vagonok bérbeadása |839 | Gépek bérbeadása kereskedelmi tevékenységek végzéséhez |841 | Moziférőhelyek és mozifilmek bérbeadása |842 | Színházi férőhelyek és színházberendezések bérbeadása |843 | Hajók, csónakok, kerékpárok, pénzérmével működő játékautomaták bérbeadása |853 | Bútorozott helyiségek bérbeadása |854 | Vászonnemű kölcsönzése |859 | Ruhakölcsönzés |268/368/EGK irányelv(68/367/EGK liberalizációs irányelv)ISIC-nómenklatúra85. főcsoport:1. éttermek, kávéházak, kisvendéglők és egyéb vendéglátóipari helyek (ISIC 852. csoport);2. szállodák, panziók, táborhelyek és egyéb szállásadó helyek (ISIC 853. csoport)3.75/368/EGK irányelv (7. cikk)A 75/368/EGK irányelvben felsorolt összes tevékenység, kivéve az annak az irányelvnek az 5. cikkében felsorolt tevékenységeket (ebben a mellékletben az I. lista 3. pontja)korábbi 62 | Bankok és egyéb pénzintézetek |korábbi 620 | Szabadalmi hivatal és a találmányi díj elosztásáért felelős szervezetek |korábbi 71 | Fuvarozás |korábbi 713 | Közúti személyszállítás, kivéve a gépjárművekkel végzett szállítást |korábbi 719 | Folyékony szénhidrogének és egyéb folyékony vegyi anyagok csővezetékes szállítása |korábbi 82 | Közösségi szolgáltatások |827 | Könyvtárak, múzeumok, botanikus kertek és állatkertek |korábbi 84 | Szabadidős szolgáltatások |843 | Egyéb szabadidős szolgáltatások sporttevékenységek (sportpályák üzemeltetése, sportrendezvények szervezése stb.), az oktatói tevékenységek kivételével,sportfogadás (versenyistállók, sportfogadási helyiségek, versenypályák stb.),egyéb szabadidős szolgáltatások (cirkuszok, vidámparkok, egyéb szórakozási célú létesítmények). |korábbi 85 | Személyi szolgáltatások |korábbi 851 | Háztartási szolgáltatások |korábbi 855 | Szépségszalonok és manikűrszolgáltatások, kivéve a pedikűrösök és a kozmetikus- és fodrászképző intézetek tevékenységeit |korábbi 859 | Egyéb személyi szolgáltatások, kivéve a sportcélú és természetgyógyász masszőröket és a hegyi vezetőket, a következő csoportok szerint: fertőtlenítés és kártevő-mentesítés,ruhakölcsönzés és tárgyak megőrzése,házasságközvetítés és hasonló szolgáltatások,asztrológia, jóslás stb.higiéniai szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó tevékenységek,temetkezési és temetőfenntartási szolgáltatások,utaskísérő és idegenforgalmi tolmácsok. |475/369/EGK irányelv (5. cikk)A következő nem helyhez kötött önálló tevékenységek:a) áruvásárlási és értékesítési tevékenységek:- vándorkereskedők és házalók (korábbi ISIC 612. csoport),- rögzített standok kivételével, fedett vagy nyitott piacokon kereskedők;b) az ilyen tevékenységek nem helyhez kötött jellegű végzését kifejezetten kizáró vagy nem említő egyéb átmeneti intézkedések alá tartozó tevékenységek.582/470/EGK irányelv (6. cikk (2) bekezdés)(A 2. cikk A. rész c) és e) pontjában, valamint a B. rész b) pontjában és a C. és a D. részben felsorolt tevékenységek)A tevékenységek különösen a következő területeket érintik:- vasúti kocsik bérbeadása személy- vagy árufuvarozás céljaira,- közvetítő tevékenység végzése hajók vásárlása, eladása vagy bérbeadása során,- kivándorlók utaztatásával kapcsolatos szervezés, tárgyalás és szerződéskötés,- letétbe helyezett tárgyak és áruk átvétele a letevő megbízásából, akár vámvizsgálattal, akár anélkül, áruraktárakban, raktárakban, bútorlerakatokban, hűtőházakban, gabonatárolókban stb.,- áruátvételi bizonylat kiállítása a letevő számára a letétbe helyezett áruról vagy tárgyról,- értékesítésre váró, a vevőhöz történő szállítás alatt álló vagy a piacról elszállításra kerülő élőállat-szállítmányok esetén gondoskodás karámok, takarmány, elárusítóhely stb. biztosításáról,- gépjárművek műszaki vizsgálati és felügyeleti feladatainak ellátása,- áruk geometriai méreteinek és súlyának mérése.MÁSODIK RÉSZAz első részben fel nem sorolt szakmai tevékenységek1A 63/261/EGK, 63/262/EGK, 65/1/EGK, 67/530/EGK, 67/531/EGK, 67/532/EGK, 68/192/EGK, 68/415/EGK és 71/18/EGK irányelvISIC-nómenklatúrakorábbi 01 főcsoport | Mezőgazdaság |Különösen:a) általános mezőgazdasági tevékenységek, beleértve a gabonafélék termesztését, a szőlészetet, gyümölcsök, zöldségek, virágok, dísznövények és magok termesztését, az üvegházi termesztést is beleértve;b) állattartás, baromfi, nyúl, prémes állat és egyéb állat tenyésztése, méhészet; hús-, tej-, gyapjú-, bőr- és szőrme-, tojás- és méztermelés;c) mezőgazdasági, állattenyésztési és kertészeti szolgáltatások nyújtása átalánydíjazás vagy szerződés alapján.263/107/EGK irányelv(Filmipar)364/223/EGK irányelvISIC-nómenklatúrakorábbi 611. csoport | Nagykereskedelmi tevékenységet folytató önálló vállalkozó (kivéve a gyógyszerek, gyógyszerkészítmények, toxikus termékek, kórokozók és a szén nagykereskedelmét) |464/428/EGK irányelvNICE-nómenklatúra| csoport | |11. főcsoport | Szilárd tüzelőanyag bányászata és előkészítése |111 | Szénbányászat és szénelőkészítés |112 | Lignitbányászat és lignit-előkészítés |12. főcsoport | Fémtartalmú érc bányászata |121 | Vasércbányászat |122 | Nem vasércbányászat |korábbi 13. főcsoport | korábbi 130 | Kőolaj- és földgázkitermelés (a kutatási és fúrási tevékenységek kivételével) |14. főcsoport | 140 | Építőanyagok és tűzálló agyagok kitermelése |19. főcsoport | 190 | Egyéb ásványi anyagok és tőzeg bányászata |565/264/EGK irányelv(Filmipar)666/162/EGK irányelvISIC-nómenklatúrakorábbi 611. csoport | Villamos energia, gáz, gőz, víz és higiéniai szolgáltatások |767/43/EGK irányelvISIC-nómenklatúrakorábbi 640. csoport | Ingatlanügyletek (6401 kivételével) |839. csoport | Egyéb üzleti tevékenységek (kivéve a sajtóval kapcsolatos, vámtisztviselői, gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi, statisztikai és munkaügyi tanácsadói és adósságbeszedéssel kapcsolatos tevékenységeket) |867/654/EGK irányelvISIC-nómenklatúra02. főcsoport | Erdészet és fakitermelés |021 | Erdészet |022 | Fakitermelés |968/369/EGK és 70/451/EGK irányelvISIC- nómenklatúrakorábbi 841. csoport | Filmek gyártása, forgalmazása és vetítése |1069/82/EGK irányelvISIC-nómenklatúrakorábbi 13. főcsoportkorábbi 130 | Kőolaj és földgázbányászat (kutatás és fúrás) |1170/522/EGK irányelvISIC-nómenklatúrakorábbi 6112. csoport | Szén |--------------------------------------------------B. MELLÉKLETHATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELVEKELSŐ RÉSZ: LIBERALIZÁCIÓS IRÁNYELVEK63/261/EGK: | A Tanács 1963. április 2-i irányelve az adott tagállamban két évig folyamatosan foglalkoztatott, másik tagállam állampolgárságával rendelkező mezőgazdasági munkavállalónak az adott tagállam területén a mezőgazdaságban történő letelepedési szabadságának megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |63/262/EGK: | A Tanács 1963. április 2-i irányelve a több mint két éven át elhagyott vagy műveletlenül hagyott mezőgazdasági birtokokon történő letelepedés szabadságának megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |63/607/EGK: | A Tanács 1963. október 15-i irányelve a szolgáltatásnyújtási szabadság korlátjainak megszüntetésére irányuló általános program rendelkezéseinek filmiparral kapcsolatos végrehajtásáról |64/223/EGK: | A Tanács 1964. február 25-i irányelve a nagykereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |64/224/EGK: | A Tanács 1964. február 25-i irányelve a kereskedelmi, ipari és kézművesipari közvetítők tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |64/428/EGK: | A Tanács 1964. július 7-i irányelve a bánya- és a kőfejtőiparban (ISIC 11–19. főcsoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |64/429/EGK: | A Tanács 1964. július 7-i irányelve az ISIC 23–40. főcsoport (ipar és kézművesipar) alá sorolt gyár és feldolgozóiparban dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |65/1/EGK: | A Tanács 1964. december 14-i irányelve a mezőgazdaságban és a kertészetben a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |65/264/EGK: | A Tanács 1965. május 13-i második irányelve a letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság korlátjainak megszüntetésére irányuló általános program rendelkezéseinek filmiparral kapcsolatos végrehajtásáról |66/162/EGK: | A Tanács 1966. február 28-i irányelve a villamos energia, gáz, víz és közegészségügyi szolgáltatások (ISIC 5. fejezet) ellátásával foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |67/43/EGK: | A Tanács 1967. január 12-i irányelve az 1. Ingatlanügyletek (kivéve 6401) (korábbi ISIC 640. csoport) és 2. Egyéb üzleti szolgáltatások (ISIC 839. csoport) ellátásával foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |67/530/EGK: | A Tanács 1967. július 25-i irányelve az egyik tagállam állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett gazdálkodóknak az egyik birtokról a másikra történő átköltözésére vonatkozó szabadságáról |67/531/EGK: | A Tanács 1967. július 25-i irányelve a más tagállamok állampolgárságával rendelkező gazdálkodók mezőgazdasági bérleteivel kapcsolatos tagállami jogszabályok alkalmazásáról |67/532/EGK: | A Tanács 1967. július 25-i irányelve az egyik tagállam állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett gazdálkodók szövetkezetekbe történő bejutásának szabadságról |67/654/EGK: | A Tanács 1967. október 24-i irányelve az erdészettel és fakitermeléssel foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |68/192/EGK: | A Tanács 1968. április 5-i irányelve az egyik tagállam állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett gazdálkodók különböző hitelformákhoz való hozzáférési szabadságáról |68/363/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve a kiskereskedelemben (korábbi ISIC 612. csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |68/365/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve az élelmiszeriparban és italgyártásban (ISIC 20. és 21. főcsoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |68/367/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve a személyi szolgáltatói ágazatokban (korábbi ISIC 85. főcsoport), 1. éttermekben, kávéházakban, kisvendéglőkben és egyéb vendéglátó-ipari helyeken (ISIC 852. csoport), 2. szállodákban, panziókban, táborhelyeken és egyéb szállásadó helyeken (853. ISIC csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |68/369/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve a filmforgalmazással foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési szabadság megvalósításáról |68/415/EGK: | A Tanács 1968. december 20-i irányelve az egyik tagállam állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett gazdálkodók különböző támogatási formákhoz való hozzáférési szabadságáról |69/82/EGK: | A Tanács 19619. március 13-i irányelve a kőolaj és földgáz feltárásában (kutatás és fúrás) foglalkoztatott (ISIC 13. főcsoport) önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |70/451/EGK: | A Tanács 1970. szeptember 29-i irányelve a filmgyártással foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |70/522/EGK: | A Tanács 1970. november 30-i irányelve a nagybani szénkereskedelemmel és a szénkereskedelem közvetítő tevékenységeivel (korábbi ISIC 6112. csoport) foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról |71/18/EGK: | A Tanács 1970. december 16-i irányelve a mezőgazdasági és kertészeti szolgáltatásokat nyújtó önálló vállalkozókkal kapcsolatos letelepedési szabadság megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |MÁSODIK RÉSZ: ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK ALKALMAZÁSÁT ELRENDELŐ IRÁNYELVEK64/222/EGK: | A Tanács 1964. február 25-i irányelve a nagykereskedelmi tevékenységekkel és az ipari, kereskedelmi és kézművesipari közvetítők tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |64/427/EGK: | A Tanács 1964. július 7-i irányelve az ISIC 23–40. főcsoport (ipar és kézművesipar) alá sorolt gyár- és feldolgozóiparban dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |68/364/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve a kiskereskedelemben (korábbi ISIC 612. csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |68/366/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve az élelmiszeriparban és italgyártásban (ISIC 20. és 21. főcsoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |68/368/EGK: | A Tanács 1968. október 15-i irányelve a személyi szolgáltatói ágazatokban, 1. éttermekben, kávéházakban, kisvendéglőkben és egyéb vendéglátó-ipari helyeken (ISIC 852. csoport), 2. szállodákban, panziókban, táborhelyeken és egyéb szállásadó helyeken (ISIC 853. csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |70/523/EGK: | A Tanács 1970. november 30-i irányelve a nagybani szénkereskedelemmel és a szénkereskedelem közvetítő tevékenységeivel (korábbi ISIC 6112. csoport) foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról |75/368/EGK: | A Tanács 1975. június 16-i irányelve a különböző tevékenységekkel (korábbi ISIC 01–85. főcsoport) kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről és különösen az e tevékenységekkel kapcsolatos átmeneti intézkedésekről |75/369/EGK | A Tanács 1975. június 16-i 75/369/EGK irányelve a vándorló tevékenységekkel kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről és különösen az e tevékenységekre vonatkozó átmeneti intézkedésekről |82/470/EGK: | A Tanács 1982. június 29-i irányelve a szállítással és utazási irodákkal (ISIC 718. csoport), valamint a tárolással és raktározással (ISIC 720. csoport) összefüggő egyes szolgáltatásokkal foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési szabadság és szolgáltatásnyújtási szabadság tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről |82/489/EGK: | A Tanács 1982. július 19-i irányelve a fodrászmesterséggel kapcsolatos letelepedési jog és szolgáltatásnyújtási szabadság tényleges gyakorlását elősegítő intézkedések megállapításáról |--------------------------------------------------


title: A Bizottság 93/87/EGK irányelve (1993. október 22.) a 90/377/EGK irányelvnek a Németországi Szövetségi Köztársaságban kijelölt felmérési helyekre és régiókra tekintettel történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0087

Hivatalos Lap L 277 , 10/11/1993 o. 0032 - 0032 finn különkiadás fejezet 12 kötet 2 o. 0171  svéd különkiadás fejezet 12 kötet 2 o. 0171

		A Bizottság 93/87/EGK irányelve(1993. október 22.)a 90/377/EGK irányelvnek a Németországi Szövetségi Köztársaságban kijelölt felmérési helyekre és régiókra tekintettel történő módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló, 1990. június 29-i 90/377/EGK tanácsi irányelvre [1],tekintettel az árufuvarozással kapcsolatos statisztikákra, valamint a gáz- és villamosenergia-árakkal kapcsolatos statisztikákra vonatkozó egyes közösségi irányelvek Németországban történő végrehajtása céljából létrehozott módosítások megállapításáról szóló, 1990. december 4-i 90/653/EGK tanácsi irányelvre [2],mivel Németország a gáz- és villamosenergia-árakról szóló statisztikák régiók és helyszínek szerinti bontásának kiterjesztésére meghatározta a helyszíneket a korábbi Német Demokratikus Köztársaság területén;mivel az ezen irányelvben megállapított intézkedésekről kikérték a 90/377/EGK tanácsi irányelv 7. cikkével létrehozott tanácsadó bizottság véleményét,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 90/377/EGK irányelv mellékletei módosulnak, hogy a következő helyszíneket és régiókat is bevonják a gáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó adatok gyűjtésébe a Németországi Szövetségi Köztársaságban:a) az I. melléklet 11. pontjában – Németországi Szövetségi Köztársaság:- "Drezda és Berlin";b) a II. melléklet 2. pontjában – Németországi Szövetségi Köztársaság:- "Erfurt, Lipcse és Rostock";c) a II. melléklet 13. pontjában – Németországi Szövetségi Köztársaság:- "Kelet";d) a II. melléklet 13. pontja 2. lábjegyzetének a helyébe a következő szöveg lép:"A Länder négy zónára oszlanak, nevezetesen:- Észak/Központ: Schleswig-Holstein, Hamburg, Bréma, Berlin, Alsó-Szászország, Észak-Hessen,- Nyugat: Észak-Rajna–Vesztfália, Rajna-vidék–Pfalz, Dél-Hessen, Saar-vidék,- Dél: Baden–Württemberg, Bajorország,- Kelet: valamennyi, a többi régióban nem szereplő Länder."2. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1993. október 22-én.a Bizottság részérőlHenning Christophersenalelnök[1] HL L 185., 1990.7.17., 16. o.[2] HL L 353., 1990.12.17., 46. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1982. július 12.) az élelmiszerekben használható emulgeálószerek, stabilizátorok, sűrítőanyagok és zselésítőanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 78/663/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31982L0504

Hivatalos Lap L 230 , 05/08/1982 o. 0035 - 0037 finn különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0103  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0245  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0103  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0245

		A Tanács irányelve(1982. július 12.)az élelmiszerekben használható emulgeálószerek, stabilizátorok, sűrítőanyagok és zselésítőanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló 78/663/EGK irányelv módosításáról(82/504/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 80/597/EGK [1] irányelvvel módosított, az élelmiszerekben használt emulgeálószerekre, stabilizátorokra, sűrítőanyagokra és zselésítőanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. június 18-i 74/329/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 78/663/EGK [3] tanácsi irányelv meghatározza az élelmiszerekben használható emulgeálószerekre, stabilizátorokra, sűrítőanyagokra és zselésítőanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelményeket;mivel a 80/597/EGK irányelv módosította a 74/329/EGK irányelv I. mellékletét, amely során engedélyezte a xantán-gumi (E 415) és a porított cellulóz (E 460 – ii.) használatát, és ezért meg kell határozni az ezen anyagokkal szemben támasztott tisztasági követelményeket, és ennek következtében módosítani kell az E 460 nómenklatúráját;mivel a 78/663/EGK irányelv úgy rendelkezik, hogy az E 474 és az E 477 anyagok esetében 1981. december 31-ig a Tanács a Bizottság javaslatára egyhangúlag dönthet bármely szükséges módosításról;mivel az E 400, az E 401, az E 402, az E 403, az E 404 és az E 405 anyagokkal szemben támasztott tisztasági követelményeket módosítani kell, hogy – különösen a vizsgálati módszerek kapcsán – figyelembe lehessen venni a tudományos eredményeket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 78/663/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"2. cikkA mellékletben az E 477 számmal jelölt anyagok esetében a tagállamok 1984. december 31-ig engedélyezhetik azon termékek élelmiszerekben történő felhasználását, amelyek legfeljebb 4 %-ban tartalmazzák a propán-1,2-diol dimerjét és trimerjét."2. A melléklet a következőképpen módosul:a) Az E 400, az E 401, az E 402, az E 403, az E 404 és az E 405 anyag tekintetében a híg NaOH-ban nem oldódó anyagra vonatkozó pontokat törölni kell, és a savban nem oldódó hamura vonatkozó pontok szövegének a helyébe "Legfeljebb 2 %" szöveg lép.b) A E 414 és az E 420 – i. közötti rész a következő szöveggel egészül ki:"E 415– Xantán-gumiKémiai leírás | A xantán-gumi nagy molekulatömegű poliszacharid gumi, amelyet valamely szénhidrátnak a Xanthomonas campestris tisztakultúrás erjesztésével állítanak elő, majd etanollal vagy izopropanollal történő kivonással tisztítják, ezt követően szárítják és megőrlik. Domináns hexóz-egységként D-glükózt és D-mannózt tartalmaz D-glükoronsavval és piroszőlősavval együtt, elkészítése nátrium-, kálium- vagy kalciumsó formájában történik. Oldatai semlegesek. |Leírás | Krémszínű por. |Tartalom | A xantán-gumi illóanyagmentes tartalomra vonatkoztatva legalább 4,2 % és legfeljebb 5,0 % szén-dioxidot képez. |Illóanyag | Legfeljebb 15 %, 105 °C-on 2½ órán át végzett szárítást követően meghatározva. |Hamu | Legfeljebb 16 %, illóanyagmentes tartalomra vonatkoztatva, 600 °C-on meghatározva, négy órás 105 °C-on történő szárítást követően. |Piroszőlősav | Legalább 1,5 %. |Nitrogén | Legfeljebb 1,5 %. |Izopropanol | Legfeljebb 750 mg/kg. |Mikrobiológiai követelmények | Xanthomonas campestris élő sejtek nem lehetnek jelen." |c) Az "E 460" jelölés "E 460 – i." jelölésre változik.d) Az E 460 – i. és az E 461 közötti rész a következő szöveggel egészül ki:"E 460– ii. Porított cellulózKémiai leírás | A porított cellulóz tisztított, mechanikus úton porított cellulóz, amelyet rostos növényi anyagból közvetlenül kivont alfa-cellulóz feldolgozásával állítanak elő. Molekulatömege 1,6 × 105 vagy nagyobb. |Tulajdonság | Fehér, szagtalan por. |Tartalom | Legalább 92 % (C12H20O10)n. |Illóanyag | Legfeljebb 7 %, 105 °C-on három órán át végzett szárítást követően meghatározva. |pH-érték | 5 g-ot kell 40 ml széndioxid-mentes vízzel 20 percig rázni, majd centrifugálni kell. A felül úszó folyadék pH-értéke 5,0 és 7,5 között van. |Szulfáthamu | Legfeljebb 0,3 % 800 ± 25 °C-on meghatározva. |Vízben oldódó anyagok | Legfeljebb 1 %." |e) Az E 474 alatt:- A bejegyzés kémiai leírásra vonatkozó szövegének utolsó mondata helyébe a következő bejegyzés kerül:"Előállításukhoz szerves oldószerként csak ciklohexánt, dimetil-formamidot, etilacetátot, izobutanolt és izopropanolt lehet felhasználni."- A következő új bejegyzéssel egészül ki:"Összes ciklohexán- és izobutanol-tartalom | Legfeljebb 10 mg/kg, egyedileg vagy keverten." |f) Az E 477 alatt, a propán-1,2-diol dimerjére és trimerjére vonatkozó bejegyzés szövegének helyébe a következő szöveg lép:"Legfeljebb 0,5 %."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1984. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1982. július 12-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Nørgaard[1] HL L 155., 1980.6.23., 23. o.[2] HL L 189., 1974.7.12., 1. o.[3] HL L 223., 1978.8.14., 7. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1989. augusztus 1.) a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 77/538/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0518

Hivatalos Lap L 265 , 12/09/1989 o. 0024 - 0029 finn különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0086  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0086

		A Bizottság irányelve(1989. augusztus 1.)a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 77/538/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(89/518/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 87/403/EGK [1] irányelvvel módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a legutóbb a 87/354/EGK irányelvvel [3] módosított, gépjárművek és pótkocsijaik hátsó ködlámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1977. június 28-i 77/538/EGK irányelvére [4] és különösen annak 10. cikkére,mivel a szerzett tapasztalatok alapján és tekintetbe véve a technika jelenlegi állását, most már lehetséges az ilyen fajta csoportosított, kombinált vagy egybeépített lámpák EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelét egyszerűbben kialakítani;mivel ezen irányelv előírásai megegyeznek a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/538/EGK irányelv 0. és II. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk1990. január 1-jétől a tagállamoka) a hátsó ködlámpákkal összefüggésben álló okokból- nem tagadhatják meg egy járműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyás vagy a 70/156/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdés harmadik francia bekezdésében említett okiratok kiadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását,- nem tilthatják meg a gépjárművek első forgalomba helyezését, ha a hátsó ködlámpák megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek;b) - nem tagadhatják meg az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás vagy a nemzeti alkatrész-típusjóváhagyás megadását az említett hátsó ködlámpák tekintetében, amennyiben azok megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek, vagy- nem tilthatják meg hátsó ködlámpák forgalomba hozatalát, amennyiben ezek el vannak látva olyan EGK-jármű-típusjóváhagyási jellel, amelyet ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően állítottak ki.3. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztassák a Bizottságot.Az első albekezdés alapján kibocsátott rendelkezések kifejezett utalást tartalmaznak erre az irányelvre.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. augusztus 1-jén.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 220., 1987.8.8., 44. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 192., 1987.7.11., 43. o.[4] HL L 220., 1977.8.29., 60. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAz 0. melléklet a következőképpen módosul:Az 1–1.4. pont helyébe a következő 1–1.1. pont lép:"1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.1. A 76/756/EGK irányelv fogalommeghatározásai az alábbiakat illetően:- hátsó ködlámpa,- lámpa,- fényforrás, tekintettel az izzólámpákra,- független lámpák,- csoportosított lámpák,- kombinált lámpák,- egybeépített lámpák,- berendezés,- jelzőlámpa átvilágított felülete a fényvisszaverők kivételével,- látható világító felület,- átvilágított felület,- referenciatengely,- referenciapont,- egyedülálló lámpa.ezen irányelvben is alkalmazásra kerülnek."Az 1.5–1.5.4. pont számozása 1.2–1.2.4. pontra változik.A 3.4. pont helyébe a következő szöveg lép:"3.4. A lámpa átvilágított felülete nem lehet nagyobb, mint 140 cm2."A 6. pontban a "2854 K" érték helyébe "2856 K" -ra lép.A német nyelvű megfogalmazásban a Nemzetközi Világítási Bizottság rövidítése: "CIE".A II. melléklet a következőképp módosul:Az 1.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"1.2.2. Rajzok három példányban, amelyek elegendő részletet tartalmaznak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a típus megállapítását, és amelyekben ábrázolva vannak a járműre való elhelyezés geometriai feltételei, az észlelési irány, amely a vizsgálatoknál referenciatengelyül szolgál (vízszintes szög H = 0°, a függőleges szög V = 0°), a referenciapont ezekhez a vizsgálatokhoz, az átvilágított felület függőleges és vízszintes érintői és távolságuk a lámpa referenciapontjától."A 3.3. pontban az "egy egyetlen EGK jóváhagyó jel" szavakat az "egyetlen EGK jóváhagyó szám" szavak helyettesítik.A 4.2. a következő szövegezést kapja:"4.2. Ez a jel egy négyszög, melybe "e". betű van írva, valamint annak a tagállamnak a szám vagy betűjele követi, amelyik a jóváhagyást kiadta:1  Németország esetében2  Franciaország esetében3  Olaszország esetében4  Hollandia esetében6  Belgium esetében9  Spanyolország esetében11  Egyesült Királyság esetében13  Luxemburg esetében18  Dánia esetében21  Portugália esetébenEL  Görögország esetébenIRL  Írország esetébena jóváhagyó jel továbbá áll egy EGK-alkatrész-típusjóváhagyási számból, amely az erre a hátsóködlámpa-típusra kiállított EGK-alkatrész-típusbizonyítvány számának felel meg (lásd I. melléklet), amely elé két szám kerül; ezek a 77/538/EGK tanácsi irányelv legutóbbi nagyobb műszaki módosításának sorozatszámát jelölik ahhoz az időponthoz viszonyítva, amikor az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kiállították. Ezen irányelv szerinti sorozatszám "00".".A 4.6. pont szövege a következő:"4.6. Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel mintáját és a kiegészítő jelzést az I. melléklet mutatja be.A 77/538/EGK irányelv 1. melléklete szerinti alkatrész-típusjóváhagyási számok kezdeti alakjukban, azaz a "00" sorozatszám nélkül megtarthatók, amíg a hátsó ködlámpákra vonatkozó műszaki követelmények nem változnak meg."A 4.7. pont szövege a következő:"4.7. Ha a 3.3. pont szerint közös EGK-alkatrész-típusjóváhagyási számot kiadják egy olyan világító- és fényjelzőberendezés-típusra, amely hátsó ködlámpát is magába foglaló, más lámpákkal csoportosítva, kombinálva vagy összeépítve, akkor egyetlen EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelet lehet alkalmazni, mely a következőkből áll:- egy négyszög, amelybe "e" betű van írva, valamint annak a tagállamnak a szám- vagy betűjele követ, amelyik az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást kiadta,- egy EGK-alkatrész-típusjóváhagyási szám és adott esetben a szükséges nyíl."Az irányelv a 4.7. pont után a következő új pontokkal egészül ki:"4.7.1. Ez az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel elhelyezhető a csoportosított, kombinált vagy egybeépített lámpák tetszőleges helyén, amennyiben:4.7.1.1. az látható, miután a lámpákat beépítették;4.7.1.2. a csoportosított, kombinált vagy egybeépített lámpa egyetlen fényáteresztő alkatrésze sem távolítható el az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel egyidejű eltávolítása nélkül.4.7.2. Minden olyan irányelv szerinti lámpatípus azonosító jelzést, amelyik alapján EGK-alkatrésztípusjóváhagyást adtak ki, valamint a fenti 4.2. pont utolsó bekezdésében említett sorozatszám két számjegyét, továbbá adott esetben a kiegészítő "D" betűt meg kell jelölni,4.7.2.1. vagy a megfelelő világítófelületen;4.7.2.2. vagy csoportban úgy, hogy a csoportosított, kombinált vagy egybeépített lámpákat egyértelműen azonosítani lehet."A 4.9. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.9. Egy olyan lámpa EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jelének mintáit, amely csoportosított, kombinált vagy egybeépített, a 2. melléklet mutatja be."Az 1. melléklet a következőképpen módosul:A címben a "Minta" szó helyébe a "Mintái" lép.A melléklet egy EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel felett az "1. ábra" kifejezéssel egészül ki.A melléklet 1. ábra után a következő 2. ábrával egészül ki:+++++ TIFF +++++A fent ábrázolt EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel ellátott berendezés hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpából és hátsó ködlámpából áll, amelyre Belgiumban (e 6) 00390 szám alatt adtak ki EGK-típusjóváhagyást.A nyíl azt az oldalt jelöli, amelyen a hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpa fotometriai értékei 80° H szögig teljesülnek."A 2. mellékletet helyébe a következő melléklet lép:"2. mellékletPÉLDÁK CSOPORTOSÍTOTT, KOMBINÁLT VAGY ÖSSZE ÉPÍTETT LÁMPÁK EGYSZERŰSÍTETT MEGJELÖLÉSÉRE+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Megjegyzés:Az itt közölt példákban a függőleges és a vízszintes vonalak egy lámpaegység alapformáját ábrázolják, nem pedig az alkatrésztípus-jóváhagyási jel részét.Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel három példája az A, B, C mintával egy berendezés megjelölésének három lehetőségét ábrázolja, amennyiben két vagy több lámpa részét képezi a csoportosított, kombinált, vagy egybeépített lámpák alkotta készüléknek. Ezek megadják, hogy olyan berendezésről van szó, amelyre az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást Hollandiában (e 4) 3333 szám alatt adták ki, és a következőket foglalja magába:- egy 1A osztályú fényvisszaverő, EGK-alkatrész-típusjóváhagyása a 76/757/EGK irányelv szerint,- egy 2a kategóriájú hátsó irányjelző, EGK-típusjóváhagyása a 76/759/EGK irányelv szerint,- egy piros hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa (R), EGK-típusjóváhagyása a 76/758/EGK irányelv szerint,- egy hátsó ködlámpa (F), EGK-típusjóváhagyása ezen irányelv szerint,- egy hátrameneti fényszóró (AR), EGK-típusjóváhagyása a 77/539/EGK irányelv szerint,- egy féklámpa (S 1), EGK-típusjóváhagyása a 76/758/EGK irányelv szerint."--------------------------------------------------


title: A Tanács 76/114/EGK irányelve (1975. december 18.) a gépjárművek és pótkocsijaik hatóságilag előírt tábláira és felirataira, valamint elhelyezésükre és rögzítési módjukra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31976L0114

Hivatalos Lap L 024 , 30/01/1976 o. 0001 - 0005 finn különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0175  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 3 o. 0144  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0175  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0184  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0184

		A Tanács 76/114/EGK irányelve(1975. december 18.)a gépjárművek és pótkocsijaik hatóságilag előírt tábláira és felirataira, valamint elhelyezésükre és rögzítési módjukra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(76/114/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel azok a műszaki előírások, amelyeknek a nemzeti jogszabályok szerint a gépjárműveknek meg kell felelniük, többek között a hatóságilag előírt táblákra és feliratokra, valamint azok elhelyezésére és rögzítési módjára is vonatkoznak;mivel ezek az előírások tagállamonként eltérőek; mivel ezért szükséges, hogy az összes tagállam a meglévő szabályozása kiegészítéseként vagy azt felváltva ugyanazokat a követelményeket vezesse be, hogy lehetővé tegye a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156 EGK [3] irányelvben meghatározott EGK-típusjóváhagyási eljárás alkalmazását;mivel a gépjárművekre vonatkozó nemzeti előírások közelítése a tagállamok részéről a közös követelmények alapján végzett vizsgálatok kölcsönös elismerését jelenti; mivel az ilyen rendszer kielégítő működéséhez szükséges, hogy az előírásokat az összes tagállam azonos időponttól kezdve alkalmazza;ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában a "jármű" bármely olyan, karosszériával rendelkező vagy nem rendelkező jármű, amelyet közutakon való rendeltetésszerű használatra szántak, legalább négy kerékkel rendelkezik, és legnagyobb tervezett sebessége meghaladja a 25 km/órát, kivéve a sínen közlekedő járműveket, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokat, valamint a közművek munkagépeit.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg az adott járműtípus EGK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását a hatóságilag előírt táblákkal és feliratokkal, valamint azok elhelyezésével és rögzítési módjával kapcsolatos indokok alapján, amennyiben ezek megfelelnek a mellékletben megállapított követelményeknek.3. cikkA tagállamok nem tagadhatják vagy tilthatják meg egy jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát a hatóságilag előírt táblákkal és feliratokkal, valamint azok elhelyezésével és rögzítési módjával kapcsolatos indokok alapján, amennyiben ezek megfelelnek a mellékletben megállapított követelményeknek.4. cikkA melléklet rendelkezéseinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében szükséges módosításokat a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni.5. cikk(1) A tagállamok 1977. január 1-jéig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 1978. október 1-jei hatállyal léptetik életbe.(2) Az irányelv hatálybalépését követően a tagállamok időben tájékoztatják a Bizottságot az irányelv által érintett területen tervezett törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről, hogy a Bizottság azokra megtehesse észrevételeit.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1975. december 18-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Toros[1] HL C 5., 1975.1.8., 41. o.[2] HL C 47., 1975.2.27., 4. o.[3] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK1.1. Minden járművet a következő szakaszokban leírt táblával és feliratokkal kell ellátni. A táblát és a feliratokat vagy a gyártó, vagy meghatalmazott képviselője szereli fel.2. GYÁRI TÁBLA2.1. A csatolt mellékletben ábrázolt minta alapján egy szembeötlő és könnyen hozzáférhető helyre egy gyári táblát kell szilárdan felszerelni egy olyan alkatrészre, amelynek cseréjére a használat során általában nem kerül sor. Azon világos és kitörölhetetlen módon a következő információt kell az alábbi sorrendben feltüntetni:2.1.1. A gyártó neve.2.1.2. EGK-típusjóváhagyási szám [1].Ez a szám egy kis "e" betűből áll, amelyet – a megadott sorrendben – az EGK-típusjóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma vagy betűjele (1 Németország esetében, 2 Franciaország esetében, 3 Olaszország esetében, 4 Hollandia esetében, 6 Belgium esetében, 11 az Egyesült Királyság esetében, 13 Luxemburg esetében, DK Dánia esetében, IRL Írország esetében), valamint a járműtípusra vonatkozó típusbizonyítványon található számnak megfelelő típus-jóváhagyási szám követ. Az "e" betű és az EGK-típusjóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma vagy betűjele közé, valamint a megkülönböztető szám vagy betűjelek és a típus-jóváhagyási szám közé csillag jelzést kell elhelyezni.2.1.3. Jármű-azonosítási szám2.1.4. A jármű legnagyobb megengedett össztömege.2.1.5. A jármű együttes legnagyobb megengedett össztömege, amikor a járművet vontatásra használják.2.1.6. Legnagyobb megengedett tengelyterhelés minden egyes tengelyre, elölről hátrafelé sorrendben.2.1.7. Félpótkocsi esetében a legnagyobb megengedett nyeregterhelés.2.1.8. A 2.1.4.–2.1.7. pontok követelményei nem lépnek hatályba, amíg 12 hónap el nem telt a gépkocsik és pótkocsijaik tömegére és méreteire vonatkozó tanácsi irányelv elfogadásának időpontjától. Azonban idő közben egy tagállam előírhatja, hogy a nemzeti jogszabályokban előírt legnagyobb megengedett tömegeket bármely olyan jármű hatósági adattábláján feltüntessék, amely a területén üzembe került.Amennyiben a műszakilag megengedett tömeg nagyobb, mint a legnagyobb megengedett tömeg, a szóban forgó tagállam kérheti, hogy a műszakilag megengedett tömeget is tüntessék fel. A tömegadatokat két oszlopban kell feltüntetni: a legnagyobb megengedett tömeget bal oldalon és a műszakilag megengedett tömeget a jobb oldalon.2.2. A gyártó további információt adhat meg az előírt feliratok alatt vagy azok mellett, egy olyan világosan megjelölt négyszögön kívül, amely csak a 2.1.1.–2.1.8. pontban előírt információt tartalmazhatja (lásd az e melléklethez csatolt függeléket).3. JÁRMŰAZONOSÍTÁSI SZÁMA járműazonosítási szám a gyártó által, minden egyes járműre meghatározott karakterek rögzített kombinációja. Ennek célja annak biztosítása, hogy minden jármű egyértelműen azonosítható legyen 30 éven keresztül a gyártó közbenjárása útján, további adatokra történő hivatkozás nélkül. A járműazonosítási számra a következő követelmények vonatkoznak:3.1. Azt fel kell tüntetni a gyári adattáblán, valamint az alvázon, alvázkereten vagy más hasonló szerkezeten.3.1.1. Két szakaszból áll: az első, legfeljebb hat karakterből (betű vagy szám), amelyek meghatározzák a jármű általános jellemzőit, különösen típus és modell tekintetében; a második szakasz nyolc karakterből áll, amelyek közül az első négy lehet betű vagy szám, és a másik négy csak szám, amelyek az első szakasszal együtt egyértelműen azonosítanak egy konkrét járművet.3.1.2. Ezt mindenütt, ahol lehetséges, egy sorban kell elrendezni. Kivételként, műszaki okoknál fogva, két sorban is elhelyezhető. Azonban, ebben az esetben a két szakasz egyikében sem lehet elválasztás.A karakterek között betűhely nem hagyható ki.A második szakaszban minden kihasználatlan betűhelyet nullával kell kitölteni, hogy meglegyen a szükséges nyolc karakter.Minden egyes sor elején és végén egy olyan jelzést kell elhelyezni, amely nem arab számok, sem pedig nagy latin betűk, és amelyek nem keverhetők össze egyikkel sem. Az ilyen jelzés elhelyezése az egy sorban lévő két szakasz között is megengedett (3.1.1.).3.2. Továbbá, az azonosító számot:3.2.1. fel kell tüntetni az alvázon, alvázkereten vagy más hasonló szerkezeten a jármű jobb oldalán;3.2.2. világosan látható és hozzáférhető helyen kell feltüntetni olyan módszerrel, mint például beütés vagy bélyegzés, oly módon, hogy az ne legyen kitörölhető, és ne károsodjon.4. KARAKTEREK4.1. A 2. és 3. pontban megállapított összes jelöléshez latin betűket és arab számokat kell használni. A 2.1.1. és 2.1.3. és 3. pontban előírt jelölésekhez nagy latin betűket kell alkalmazni.4.2. A járműazonosítási számhoz:4.2.1. nem megengedett az I, O és Q betűk, valamint kötőjelek, csillagok és más különleges jelzések használata, eltekintve a 3.1.2. pont utolsó bekezdésben említett jelzésektől;4.2.2. a betűk és számok legkisebb magassága a következő:4.2.2.1. 7 mm a közvetlenül az alvázra, keretre vagy más hasonló járműszerkezetre felvitt karakterek esetében;4.2.2.2. 4 mm a gyártási adattáblán feltüntetett karakterek esetében.[1] Amíg az EGK-típusjóváhagyás megadásra kerül, helyette a nemzeti típus-jóváhagyási szám is alkalmazható.--------------------------------------------------