title: A Bizottság 2010/1/EU irányelve ( 2010. január 8. ) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv II., III. és IV. mellékletének módosításáról

text:
               12.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 7/17

         A BIZOTTSÁG 2010/1/EU IRÁNYELVE
   (2010. január 8.)
   a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv II., III. és IV. mellékletének módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke második bekezdésének c) és d) pontjára,
   az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A 2000/29/EK irányelv előírja egyes övezetek védett övezetként való elismerését.

               (2)

               A Közösségben a meghatározott növény-egészségügyi kockázatoknak kitett védett övezetek elismeréséről szóló, 2008. július 4-i 690/2008/EK bizottsági rendelet (2) az olaszországi Veneto régió bizonyos részeit 2010. március 31-ig védett övezetnek ismerte el az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. károsító szervezet tekintetében.

               (3)

               A Bizottság az említett károsító szervezet jelenlétére vonatkozóan ellenőrzést végzett az olaszországi Veneto régióban 2009. augusztus 31. és szeptember 11. között, amelynek megfigyeléseit követően Olaszország 2009. október 23-án értesítette a Bizottságot a Veneto régióban az említett károsító szervezet jelenlétére vonatkozóan 2009 szeptembere és októbere folyamán elvégzett legutóbbi felmérés eredményeiről. E legutóbbi felmérés eredményei azt mutatják, hogy Velence megyében 14 olyan terület van, ahol az olasz hatóságok által hozott felszámolási intézkedések ellenére is jelen volt a károsító szervezet, legalább az utóbbi három, egymást követő évben. Az intézkedések tehát nem bizonyultak hatékonynak.

               (4)

               A legutóbbi felmérés eredményeit a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság 2009. október 19–20-i ülésén vitatták meg. Következtetésként azt vonták le, hogy az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. megtelepedett Velence megyében. Az említett megye ezért nem szerepelhet többé a 2000/29/EK irányelv II., III., és IV. mellékletében szereplő jegyzéken, mint a károsító szervezet tekintetében védett övezet.

               (5)

               A svájci növényvédelmi jogszabályok alapján úgy tűnik, hogy Svájcban Fribourg és Vaud kantonokat 2009. november 15-től már nem ismerik el védett övezetként az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tekintetében. Az említett régikból származó, bizonyos védett övezetekbe való behozatalokat különleges feltételek mellett lehetővé tévő eltéréseket ezért törölni kell, és a 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének B. részét ennek megfelelően módosítani szükséges.

               (6)

               A 2000/29/EK irányelv II., III. és IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2000/29/EK irányelv II., III. és IV. melléklete ezen irányelv melléklete szerint módosul.
   2. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   A tagállamok legkésőbb 2010. február 28-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   A tagállamok a rendelkezéseket 2010. március 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. január 8-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

      (2)  HL L 193., 2008.7.22., 1. o.

      MELLÉKLET
      A 2000/29/EK irányelv II., III. és IV. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A II. melléklet B. része b) címsorának 2. pontjában a harmadik oszlopban (védett övezet(ek)) szereplő szövege helyébe az alábbi szöveg lép:
                  „E, EE, F (Korzika), IRL, I (Abruzzo, Puglia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna [Parma és Piacenza megyék]; Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia [kivéve Mantova megye], Marche, Molise, Piemont, Szardínia, Szicília, Toszkána, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto [kivéve Rovigo és Velence megye, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano, Vescovana települések Padova megyében és az A4 autópályától délre fekvő terület Verona megyében]), LV, LT, P, SI (kivéve Gorenjska, Koroška, Maribor és Notranjska régiók), SK (kivéve Blahová/Sárrét, Horné Mýto/Felsővámos és Okoč/Ekecs települések [Dunajská Streda/Dunaszerdahely járás], Hronovce/Lekér és Hronské Kľačany/Garamkelecsény [Levice/Léva járás], Málinec/Málnapatak [Poltár járás], Hrhov/Tornagörgő [Rožňava/Rozsnyó járás], Veľké Ripňany/Nagyrépény [Topoľčany/Nagytapolcsány járás], Kazimír/Kázmér, Luhyňa/Legenye, Malý Horeš/Kisgéres, Svätuše/Bodrogszentes és Zatín/Zétény [Trebišov/Tőketerebes]), FI, UK (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek)”.

                  2.

                  A III. melléklet B. része a következőképpen módosul:

                              a)

                              Az 1. pontban (védett övezet(ek)) a második oszlop szövege helyébe az alábbi szöveg lép:
                              „E, EE, F (Korzika), IRL, I (Abruzzo, Puglia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna [Parma és Piacenza megyék]; Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia [kivéve Mantova megye], Marche, Molise, Piemont, Szardínia, Szicília, Toszkána, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto [kivéve Rovigo és Velence megye, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano, Vescovana települések Padova megyében és az A4 autópályától délre fekvő terület Verona megyében]), LV, LT, P, SI (kivéve Gorenjska, Koroška, Maribor és Notranjska régiók), SK (kivéve Blahová/Sárrét, Horné Mýto/Felsővámos és Okoč/Ekecs települések [Dunajská Streda/Dunaszerdahely járás], Hronovce/Lekér és Hronské Kľačany/Garamkelecsény [Levice/Léva járás], Málinec/Málnapatak [Poltár járás], Hrhov/Tornagörgő [Rožňava/Rozsnyó járás], Veľké Ripňany/Nagyrépény [Topoľčany/Nagytapolcsány járás], Kazimír/Kázmér, Luhyňa/Legenye, Malý Horeš/Kisgéres, Svätuše/Bodrogszentes és Zatín/Zétény [Trebišov/Tőketerebes]), FI, UK (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek)”.

                              b)

                              Az 2. pontban a védett övezet(ek)et tartalmazó harmadik oszlop szövege helyébe az alábbi szöveg lép:
                              „E, EE, F (Korzika), IRL, I (Abruzzo, Puglia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna [Parma és Piacenza megyék]; Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia [kivéve Mantova megye], Marche, Molise, Piemont, Szardínia, Szicília, Toszkána, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto [kivéve Rovigo és Velence megye, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano, Vescovana települések Padova megyében és az A4 autópályától délre fekvő terület Verona megyében]), LV, LT, P, SI (kivéve Gorenjska, Koroška, Maribor és Notranjska régiók), SK (kivéve Blahová/Sárrét, Horné Mýto/Felsővámos és Okoč/Ekecs települések [Dunajská Streda/Dunaszerdahely járás], Hronovce/Lekér és Hronské Kľačany/Garamkelecsény [Levice/Léva járás], Málinec/Málnapatak [Poltár járás], Hrhov/Tornagörgő [Rožňava/Rozsnyó járás], Veľké Ripňany/Nagyrépény [Topoľčany/Nagytapolcsány járás], Kazimír/Kázmér, Luhyňa/Legenye, Malý Horeš/Kisgéres, Svätuše/Bodrogszentes és Zatín/Zétény [Trebišov/Tőketerebes]), FI, UK (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek)”.

                  3.

                  A IV. melléklet B. része a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 21. pont a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          a különleges előírásokat tartalmazó második oszlopban a c) pont szövege helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „c)

                                                      a svájci Valais kantonból származó növények, vagy”

                                          ii.

                                          a védett övezet(ek)et tartalmazó harmadik oszlop szövege helyébe az alábbi szöveg lép:
                                          „E, EE, F (Korzika), IRL, I (Abruzzo, Puglia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna [Parma és Piacenza megyék]; Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia [kivéve Mantova megye], Marche, Molise, Piemont, Szardínia, Szicília, Toszkána, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto [kivéve Rovigo és Velence megye, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano, Vescovana települések Padova megyében és az A4 autópályától délre fekvő terület Verona megyében]), LV, LT, P, SI (kivéve Gorenjska, Koroška, Maribor és Notranjska régiók), SK (kivéve Blahová/Sárrét, Horné Mýto/Felsővámos és Okoč/Ekecs települések [Dunajská Streda/Dunaszerdahely járás], Hronovce/Lekér és Hronské Kľačany/Garamkelecsény [Levice/Léva járás], Málinec/Málnapatak [Poltár járás], Hrhov/Tornagörgő [Rožňava/Rozsnyó járás], Veľké Ripňany/Nagyrépény [Topoľčany/Nagytapolcsány járás], Kazimír/Kázmér, Luhyňa/Legenye, Malý Horeš/Kisgéres, Svätuše/Bodrogszentes és Zatín/Zétény [Trebišov/Tőketerebes]), FI, UK (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek)”.

                              b)

                              A 21.3. pont a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          a különleges előírásokat tartalmazó második oszlopban a b) pont szövege helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „b)

                                                      a svájci Valais kantonból származnak, vagy”;

                                          ii.

                                          a védett övezet(ek)et tartalmazó harmadik oszlop szövege helyébe az alábbi szöveg lép:
                                          „E, EE, F (Korzika), IRL, I (Abruzzo, Puglia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna [Parma és Piacenza megyék]; Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia [kivéve Mantova megye], Marche, Molise, Piemont, Szardínia, Szicília, Toszkána, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto [kivéve Rovigo és Velence megye, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano, Vescovana települések Padova megyében és az A4 autópályától délre fekvő terület Verona megyében]), LV, LT, P, SI (kivéve Gorenjska, Koroška, Maribor és Notranjska régiók), SK (kivéve Blahová/Sárrét, Horné Mýto/Felsővámos és Okoč/Ekecs települések [Dunajská Streda/Dunaszerdahely járás], Hronovce/Lekér és Hronské Kľačany/Garamkelecsény [Levice/Léva járás], Málinec/Málnapatak [Poltár járás], Hrhov/Tornagörgő [Rožňava/Rozsnyó járás], Veľké Ripňany/Nagyrépény [Topoľčany/Nagytapolcsány járás], Kazimír/Kázmér, Luhyňa/Legenye, Malý Horeš/Kisgéres, Svätuše/Bodrogszentes és Zatín/Zétény [Trebišov/Tőketerebes]), FI, UK (Észak-Írország, Man-sziget és a Csatorna-szigetek)”.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2013/56/EU irányelve ( 2013. november 20. ) az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok, valamint az alacsony higanytartalmú gombelemek forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról, és a 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               10.12.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/5

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/56/EU IRÁNYELVE
   (2013. november 20.)
   az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok, valamint az alacsony higanytartalmú gombelemek forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról, és a 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) forgalombahozatali tilalmat rendel el azokra a hordozható elemekre vagy akkumulátorokra, beleértve a készülékbe építetteket is, amelyek több mint 0,002 tömegszázalék kadmiumot tartalmaznak. A vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt hordozható elemek és akkumulátorok azonban mentesültek e tilalom alól.

               (2)

               A Bizottság a 2006/66/EK irányelv 4. cikke (4) bekezdésével összhangban felülvizsgálta e mentességet.

               (3)

               E felülvizsgálat alapján megállapítást nyert, hogy a környezetbe jutó kadmium mennyiségének fokozatos csökkentése érdekében a kadmiumfelhasználás tilalmát indokolt kiterjeszteni a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt hordozható elemekre és akkumulátorokra, mivel e felhasználási módokra a piac már kínál megfelelő kadmiummentes alternatívát, nevezetesen a nikkel-fém-hidrid és a lítiumion alapú akkumulátortechnológiát.

               (4)

               A vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt hordozható elemekre és akkumulátorokra vonatkozó meglévő mentességnek 2016. december 31-ig alkalmazandónak kell lennie annak érdekében, hogy az újrafeldolgozási ágazat és a teljes értéklánc mentén elhelyezkedő fogyasztók az Unió valamennyi régiójában egységesen folytatni tudják a megfelelő helyettesítő technológiákhoz való igazodást.

               (5)

               A 2006/66/EK irányelv forgalombahozatali tilalmat rendel el minden olyan elemre vagy akkumulátorra – függetlenül attól, hogy készülékbe vannak-e építve vagy sem –, amely több mint 0,0005 tömegszázalék higanyt tartalmaz. E tilalom alól azonban mentesülnek azok a gombelemek, amelyek legfeljebb 2 tömegszázalék higanyt tartalmaznak. Az Unió gombelempiacán már tapasztalható az elmozdulás a higanymentes elemek irányába. Helyénvaló tehát megtiltani azon gombelemek forgalombahozatalát, amelyek 0,0005 tömegszázaléknál több higanyt tartalmaznak.

               (6)

               A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 2006/66/EK irányelv alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkével.

               (7)

               A 2006/66/EK irányelv kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az Unió területén kívül végzett kezelés és újrafeldolgozás körülményei megfelelőségének értékelésére vonatkozó kritériumok, a hordozható elemek és akkumulátorok, illetve a gépjárműelemek és -akkumulátorok kapacitását feltüntető címkézés, valamint a címkézési kötelezettségek alóli mentesség tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

               (8)

               A gyártók nyilvántartásba vételére vonatkozó követelményeknek és a nyilvántartás formátumának – adott esetben – összhangban kell állniuk a 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikke (3) bekezdésének, valamint X. melléklete A. részének értelmében megállapított nyilvántartásba vételi szabályokkal és formátummal.

               (9)

               A 2006/66/EK irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a minimális begyűjtési arányokkal kapcsolatos átmeneti rendelkezésekre, a hordozható elemek és akkumulátorok végfelhasználók részére történt éves értékesítésének kiszámításához alkalmazott közös módszertanra, az újrafeldolgozási hatékonysági mutatók kidolgozásával kapcsolatos részletes szabályokra, valamint a tagállami végrehajtásról szóló jelentés kérdőívére vagy vázlatára vonatkozóan. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell gyakorolni.

               (10)

               A 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6) a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7)2010. december 12-i hatállyal hatályon kívül helyezte.

               (11)

               A 2006/66/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2006/66/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 4. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tilalom 2015. október 1-jéig nem alkalmazandó azon gombelemekre, amelyek legfeljebb 2 tömegszázalék higanyt tartalmaznak.”;

                           b)

                           a (3) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

                                       „c)

                                       vezeték nélküli villamos kézi szerszámok; a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokra vonatkozó e mentesség 2016. december 31-ig alkalmazandó.”;

                           c)

                           a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(4)   A hallókészülékekbe szánt gombelemek tekintetében a Bizottság a (2) bekezdésben említett mentességet felülvizsgálat alatt tartja, és legkésőbb 2014. október 1-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (1) bekezdés a) pontjának megfelelő, hallókészülékekbe szánt gombelemek beszerezhetőségéről. Amennyiben az (1) bekezdés a) pontjának megfelelő, hallókészülékekbe szánt gombelemek beszerezhetőségének hiánya miatt indokolt, a Bizottság a jelentéséhez a hallókészülékekbe szánt gombelemek tekintetében a (2) bekezdésben említett mentesség meghosszabbítását célzó, megfelelő javaslatot csatol.”

               2.

               A 6. cikk (2) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Azok az elemek és akkumulátorok, amelyek nem teljesítik ezen irányelv követelményeit, azonban azokat a 4. cikkben meghatározott, vonatkozó tilalmak alkalmazási időpontját megelőzően jogszerűen hozták forgalomba, a készletek kimerüléséig forgalmazhatók.”

               3.

               A 10. cikk (4) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján átmeneti rendelkezéseket állapíthat meg a (2) bekezdés követelményeinek való megfelelés terén jelentkező, sajátos nemzeti körülményekből fakadó tagállami nehézségek kezelésére. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
               E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján 2007. szeptember 26-ig közös módszertant dolgoz ki a hordozható elemek és akkumulátorok végfelhasználók részére történt éves értékesítésének kiszámítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

               4.

               A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „11. cikk
               Hulladékelemek és -akkumulátorok eltávolítása
               A tagállamok biztosítják, hogy az előállítók olyan módon tervezzék a készülékeket, hogy azokból a hulladékelemek és -akkumulátorok könnyen eltávolíthatók legyenek. Amennyiben az eltávolítást a végfelhasználók nem tudják könnyen elvégezni, a tagállamok biztosítják, hogy az előállítók oly módon tervezzék a készülékeket, hogy azokból a hulladékelemeket és -akkumulátorokat az előállítótól független, szakképesítéssel rendelkező szakemberek könnyen el tudják távolítani. Azon készülékekhez, amelyekbe elemeket vagy akkumulátorokat építenek, használati utasítást kell mellékelni arra vonatkozóan, hogy a végfelhasználó vagy a szakképesítéssel rendelkező független szakemberek hogyan tudják biztonságosan eltávolítani ezeket az elemeket és akkumulátorokat. Adott esetben a használati utasítás tájékoztatja a végfelhasználót a készülékbe beépített elemek vagy akkumulátorok típusáról is.
               Az első bekezdésben meghatározott rendelkezések nem alkalmazandók abban az esetben, amikor biztonsági, teljesítményi, egészségügyi vagy adatmegőrzési okokból szükséges az energiaellátás folyamatosságának biztosítása, valamint a készülék és az elem vagy akkumulátor folyamatos összeköttetése.”

               5.

               A 12. cikk (6) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
               „(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján 2010. március 26-ig részletes szabályokat fogad el az újrafeldolgozási hatékonysági mutatók kiszámítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

               6.

               A 12. cikk (7) bekezdését el kell hagyni.

               7.

               A 15. cikk (3) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében említett szabályokat kiegészítő részletes szabályok és különösen az e cikk (2) bekezdésében említett megfelelő körülmények értékelésére vonatkozó kritériumok meghatározása céljából.”

               8.

               A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „17. cikk
               Nyilvántartásba vétel
               A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi gyártó nyilvántartásba legyen véve. A nyilvántartásba vételre minden tagállamban ugyanazon, a IV. melléklet szerinti eljárási követelményeknek kell vonatkozniuk.”

               9.

               A 18. cikk (2) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A tagállamok közzéteszik az (1) bekezdésben említett mentességi intézkedéstervezeteket és előterjesztésük indokát, és azokat közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal.”

               10.

               A 21. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   A tagállamok biztosítják, hogy 2009. szeptember 26-ra valamennyi hordozható elemen és akkumulátoron, illetve gépjárműelemen és -akkumulátoron jól látható, jól olvasható és letörölhetetlen módon szerepeljen annak kapacitása. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23a. cikkel összhangban 2009. március 26-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e követelményt kiegészítő részletes szabályok, köztük a kapacitás és a rendeltetésszerű használat meghatározását szolgáló harmonizált módszerek megállapítása céljából.”;

                           b)

                           a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikkben meghatározott címkézési követelmények alóli mentesség megadása céljából. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során a Bizottság konzultál az érdekeltekkel, különösen a gyártókkal, a begyűjtőkkel, az újrafeldolgozókkal, a hulladékkezelő létesítményeket üzemeltetőkkel, a környezetvédelmi szervezetekkel, a fogyasztóvédelmi szervezetekkel és a munkavállalói szervezetekkel.”

               11.

               A 22. cikk (2) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A jelentéseket kérdőív vagy vázlat alapján kell kidolgozni. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a jelentések alapjául szolgáló kérdőívet vagy vázlatot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A kérdőívet vagy vázlatot az első jelentéstételi időszak kezdete előtt hat hónappal kell megküldeni a tagállamok részére.”

               12.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „23a. cikk
               A felhatalmazás gyakorlása
               (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
               (2)   A Bizottságnak a 15. cikk (3) bekezdésében és a 21. cikk (2) és (7) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2013. december 30-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb 9 hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az ötéves időtartam vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
               (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (3) bekezdésében és a 21. cikk (2) és (7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
               (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
               (5)   A 15. cikk (3) bekezdése és a 21. cikk (2) és (7) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

               13.

               A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „24. cikk
               Bizottsági eljárás
               (1)   A Bizottság munkáját a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 39. cikkével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) értelmében vett bizottságnak minősül.
               (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
               Amennyiben a bizottság nem ad ki véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

                  (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.)"

                  (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).”."

               14.

               A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

                  „IV. MELLÉKLET
                  A nyilvántartásba vétel eljárási követelményei
                  1.   A nyilvántartásba vétel szabályai
                  Az elemek és akkumulátorok gyártóinak nyilvántartásba vételét a nemzeti hatóságok vagy a tagállam által erre felhatalmazott nemzeti gyártói felelősségvállalási szervezetek (a továbbiakban: nyilvántartó szervek) végzik akár elektronikus úton, akár papíron.
                  A nyilvántartásba vétel részét képezheti egy másik gyártói nyilvántartásba vételi eljárásnak.
                  Az elemek és akkumulátorok gyártóinak abban a tagállamban, ahol üzleti tevékenységük körében először hoznak forgalomba elemeket és akkumulátorokat, csak egyszer kell regisztrálniuk, és ez alkalommal nyilvántartási számot kapnak.
                  2.   A gyártók által megadandó adatok
                  Az elemek és akkumulátorok gyártói megadják az alábbi adatokat a nyilvántartó szervnek:

                              i.

                              a gyártó neve és azon márkanevek (amennyiben vannak ilyenek), amelyek alatt az adott tagállamban működik;

                              ii.

                              a gyártó címe(i): postai irányítószám és település, utca és házszám, ország, internetes cím, telefonszám, valamint kapcsolattartó, és a gyártó faxszáma és e-mail címe, ha van;

                              iii.

                              a gyártó által forgalomba hozott elemek és akkumulátorok típusa: hordozható vagy ipari- vagy gépjárműelemek és akkumulátorok;

                              iv.

                              arra vonatkozó információk, hogy a gyártó hogyan tesz eleget kötelezettségeinek: egyéni vagy kollektív rendszer útján;

                              v.

                              a nyilvántartásba vételi kérelem kelte;

                              vi.

                              a gyártó nemzeti azonosító száma, ideértve európai adószámát vagy nemzeti adószámát is (választható);

                              vii.

                              nyilatkozat a megadott adatok valósságáról.

                        Az 1. pont második bekezdésében említett nyilvántartásba vételhez az elemek és akkumulátorok gyártói a 2. pont i–vii. alpontjában szereplő adatokon kívül más információt nem kötelesek megadni.
                  3.   Nyilvántartásba vételi díj
                  A nyilvántartó szervek kérhetnek nyilvántartásba vételi (regisztrációs) díjat, de csak költségalapon és arányos összegben.
                  Amennyiben a nyilvántartó szerv kér a jelentkezőktől nyilvántartási díjat, tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat a díjak kiszámításához használt módszerről.
                  4.   A nyilvántartásba vett adatok megváltozása
                  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben a gyártók által a 2. pont i–vii. alpontjával összhangban szolgáltatott adatokban változás következik be, a gyártók legkésőbb a változás bekövetkezésétől számított egy hónapon belül értesítik erről a megfelelő nyilvántartó szervet.
                  5.   Törlés a nyilvántartásból
                  Ha egy gyártó egy adott tagállamban felhagy gyártói tevékenységével, a megfelelő nyilvántartó szerv erről való értesítésével kéri a nyilvántartásból való törlését.”

         2. cikk
   A 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezése
   A 2009/603/EK bizottsági határozat (10)2015. július 1-jétől hatályát veszti.
   3. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 1. cikkének 2015. július 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   (2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek a szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   4. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   5. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2013. november 20-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  HL C 229., 2012.7.31., 140. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2013. október 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. november 15-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK irányelve az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 266., 2006.9.26., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 2012/19/EU irányelve az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól (HL L 197., 2012.7.24., 38. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. április 5-i 2006/12/EK irányelve a hulladékokról (HL L 114., 2006.4.27., 9. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

      (10)  A Bizottság 2009. augusztus 5-i 2009/603/EK határozata a 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az elemek és akkumulátorok gyártóinak nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 206., 2009.8.8., 13. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve ( 2008. október 22. ) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               8.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/25

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/95/EK IRÁNYELVE

   (2008. október 22.)
   a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről
   (kodifikált változat)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/104/EGK tanácsi irányelvet (3) tartalmában módosították (4). Az áttekinthetőség és az ésszerűség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A tagállamokban alkalmazandó védjegyjogszabályok a 89/104/EGK irányelv hatálybalépése előtt olyan eltéréseket mutattak, amelyek akadályozhatták az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, valamint torzíthatták a közös piacon belüli versenyt. Ezért – a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében – szükségessé vált a tagállami jogszabályok közelítése.

               (3)

               Nem hagyhatók figyelmen kívül azok a megoldások és előnyök, amelyeket a közösségi védjegyrendszer nyújthat a védjegyoltalmat igénylő vállalkozásoknak.

               (4)

               Nem tűnik szükségesnek a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok teljes körű közelítése. Elegendő, ha a közelítés a nemzeti jogszabályok azon rendelkezéseire korlátozódik, amelyek a legközvetlenebb hatást gyakorolják a belső piac működésére.

               (5)

               Az irányelv nem fosztja meg a tagállamokat attól a jogtól, hogy továbbra is oltalomban részesítsék azokat a védjegyeket, amelyek oltalmát használat révén szerezték meg, e védjegyeket azonban csak a lajstromozás útján megszerzett védjegyekhez való viszonyuk tekintetében veszi figyelembe.

               (6)

               A tagállamok továbbra is szabadon határozhatják meg a lajstromozás útján megszerzett védjegyek lajstromozásával és törlésével, valamint oltalmuk megszűnésének megállapításával kapcsolatos eljárásjogi rendelkezéseket. Meghatározhatják például a védjegy lajstromozására vagy törlésére irányuló eljárás alaki szabályait, dönthetnek arról, hogy a lajstromozási, illetve a törlési eljárásban érvényesíthetők-e korábbi jogok, valamint arról, hogy a korábbi jogokat, amennyiben azok érvényesítését a lajstromozási eljárásban lehetővé teszik, felszólalás alapján vagy hivatalból vizsgálják-e. A tagállamok továbbra is szabadon határozhatják meg a védjegyoltalom megszűnése megállapításának, illetve a védjegy törlésének jogkövetkezményeit.

               (7)

               Ez az irányelv nem zárja ki a védjegyjogon kívüli, így a tisztességtelen versenyre, a polgári jogi felelősségre vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó tagállami jogszabályi rendelkezések védjegyekre történő alkalmazását.

               (8)

               A jogszabályok közelítésével elérni kívánt célkitűzések megvalósítása megkívánja, hogy a lajstromozott védjegyek megszerzésének és a védjegyoltalom fenntartásának feltételei valamennyi tagállamban alapvetően azonosak legyenek. Ennek érdekében szükség van azoknak a védjegyoltalomban részesíthető megjelöléseknek a példálózó felsorolására, amelyek alkalmasak arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztessék. Kimerítően fel kell sorolni a védjegy lajstromozását kizáró, illetve annak törlésére alapot adó – például a megkülönböztető képesség hiányával vagy a védjegy korábbi jogokkal való ütközésével kapcsolatos – okokat, még akkor is, ha a tagállamok egyes okok fenntartásáról, illetve azoknak jogszabályban történő bevezetéséről szabadon dönthetnek. A tagállamok továbbra is fenntarthatnak, illetve jogszabályaikba bevezethetnek olyan lajstromozást kizáró, illetve törlési okokat, amelyek a védjegyoltalom megszerzésének vagy fenntartásának a jogközelítésről szóló rendelkezésekkel nem érintett – például a védjegyoltalomra való jogosultságra, a védjegyoltalom megújítására vagy a díjak megfizetésére vonatkozó, vagy az eljárásjogi rendelkezések megsértésével összefüggő – feltételeihez kapcsolódnak.

               (9)

               A Közösségben lajstromozott és oltalom alatt álló védjegyek, és ezáltal a közöttük felmerülő ütközések számának csökkentése érdekében elengedhetetlen a lajstromozott védjegyek tényleges használatának megkövetelése, illetve használat hiánya esetén az oltalom megszűnésének megállapítása. Szükséges előírni, hogy a védjegy nem törölhető egy ténylegesen nem használt korábbi védjegy alapján, meghagyva a lehetőséget a tagállamok számára, hogy ezt az elvet a védjegyek lajstromozása tekintetében is alkalmazzák, illetve előírják, hogy a védjegybitorlási perben nem lehet a védjegyoltalom alapján fellépni, ha a perben a védjegyoltalom megszűnésének megállapítására alapított kifogás eredményeként megállapítható a védjegyoltalom megszűnése. Az ezekre az esetekre irányadó eljárásjogi szabályokat a tagállamok állapíthatják meg.

               (10)

               Az áruk szabad mozgásának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának elősegítése érdekében alapvető annak biztosítása, hogy a lajstromozott védjegyek valamennyi tagállam jogrendszerében azonos oltalmat élvezzenek. Ez nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy – választásuk szerint – a jó hírnevet élvező védjegyeket fokozott védelemben részesítsék.

               (11)

               A lajstromozott védjegy által nyújtott oltalom – amelynek rendeltetése különösen annak biztosítása, hogy a védjegyet hordozó áru vagy a védjegy alatt nyújtott szolgáltatás a védjegyjogosulttól származik – a védjegy és a megjelölés, valamint az érintett áruk vagy szolgáltatások azonossága esetén feltétlen. Az oltalom a megjelölés és a védjegy, valamint az érintett áruk vagy szolgáltatások hasonlósága esetére is kiterjed. A hasonlóság fogalmának az összetéveszthetőséggel kapcsolatos értelmezése nélkülözhetetlen. Az összetéveszthetőség, amelynek értékelése számos tényezőtől – különösen a védjegy piaci ismertségétől, attól a képzettársítástól, amelyet a használt vagy a védjegyként lajstromozott megjelölés előidéz, valamint a védjegy és a megjelölés közötti, valamint a velük megjelölt áruk vagy szolgáltatások közötti hasonlóság mértékétől – függ, az oltalom szempontjából különös feltételt képez. Az összetéveszthetőség megállapításának módja – különösen a bizonyítási teher – olyan nemzeti eljárási szabályok hatálya alá tartozik, amelyeket ez az irányelv nem érint.

               (12)

               A jogbiztonság érdekében, valamint a korábbi védjegy jogosultjának méltányos érdekeire is figyelemmel fontos arról gondoskodni, hogy ez utóbbi ne kérhesse egy sajátjánál későbbi védjegy törlését, illetve annak használatát ne kifogásolhassa, ha e használatról tudomása volt, és azt hosszabb időn át eltűrte, kivéve, ha a későbbi védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.

               (13)

               A Közösség mindegyik tagállamára kötelező érvényű az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény. Ezen irányelv rendelkezéseinek teljes mértékben meg kell felelniük az ebben az Egyezményben foglaltaknak. A tagállamoknak az Egyezményből eredő kötelezettségeit ez az irányelv nem érinti. Ha ennek helye van, a Szerződés 307. cikkének második bekezdése alkalmazandó.

               (14)

               Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében említett 89/104/EGK irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Hatály
   Ezt az irányelvet minden olyan áruvédjegyre és szolgáltatási védjegyre alkalmazni kell, amely a tagállamok valamelyikében védjegyként, együttes védjegyként, hitelesítési jegyként vagy tanúsító védjegyként lajstromozás vagy védjegybejelentés, a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozás vagy védjegybejelentés, illetve a tagállamok bármelyikére kiterjedő hatályú nemzetközi lajstromozás tárgyát képezi.
   2. cikk
   A védjegyoltalomban részesíthető megjelölés
   Védjegyoltalomban részesülhet minden grafikailag ábrázolható megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, továbbá az áru vagy a csomagolás formája, ha e megjelölés alkalmas arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztessen más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól.
   3. cikk
   Kizáró, illetve törlési okok
   (1)   A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha a megjelölés

               a)

               nem képezheti védjegy részét;

               b)

               nem alkalmas a megkülönböztetésre;

               c)

               kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban az áru vagy a szolgáltatás fajtája, minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb jellemzője feltüntetésére használhatnak;

               d)

               kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket az általános nyelvhasználatban, illetve a tisztességes üzleti gyakorlatban állandóan és szokásosan alkalmaznak;

               e)

               kizárólag olyan formából áll, amely

                           i.

                           az áru jellegéből következik; vagy

                           ii.

                           a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges; vagy

                           iii.

                           az árunak jelentős értéket kölcsönöz;

               f)

               a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik;

               g)

               alkalmas a fogyasztók megtévesztésére különösen az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége vagy földrajzi származása tekintetében;

               h)

               lajstromozásához az illetékes szerv nem járult hozzá, és az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény (a továbbiakban: Párizsi Egyezmény) 6b. cikke alapján nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve törlésének lenne helye.

         (2)   Bármelyik tagállam előírhatja, hogy a megjelölés nem részesülhet oltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye az alábbi esetekben és mértékig:

               a)

               a megjelölés használata az adott tagállam vagy a Közösség védjegyjogon kívüli jogszabályi rendelkezései alapján megtiltható;

               b)

               a megjelölés erőteljesen szimbolikus értékű elemet – különösen vallási jelképet – tartalmaz;

               c)

               a megjelölés a Párizsi Egyezmény 6b. cikkében nem említett olyan kitüntetést, jelvényt vagy címert tartalmaz, amelyhez közérdek fűződik, kivéve, ha lajstromozásához az illetékes szerv a tagállami jogszabályoknak megfelelően hozzájárult;

               d)

               a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.

         (3)   Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjai alapján a megjelölés nincs kizárva a védjegyoltalomból, illetve a védjegy nem törölhető, ha a megjelölés használata révén a bejelentés bejelentési napját megelőzően megszerezte a megkülönböztető képességet. Ezen túlmenően bármelyik tagállam előírhatja, hogy ezt a szabályt akkor is alkalmazni kell, ha a megjelölés a megkülönböztető képességet a bejelentés bejelentési napját vagy a lajstromozás napját követően szerezte meg.
   (4)   Bármely tagállam előírhatja, hogy – az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérően – az olyan védjegyek tekintetében, amelyek bejelentési napja megelőzi a 89/104/EGK irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések hatálybalépésének napját, az adott tagállamban az ez utóbbi napnál korábban hatályos rendelkezések szerinti kizáró, illetve törlési okokat kell alkalmazni.
   4. cikk
   Korábbi jogokkal való ütközéssel kapcsolatos további kizáró, illetve törlési okok
   (1)   A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha

               a)

               a megjelölés egy korábbi védjeggyel azonos, és az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások azonosak a korábbi védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal;

               b)

               a megjelölést a korábbi védjeggyel való azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt a fogyasztók a korábbi védjeggyel összetéveszthetik; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez.

         (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában „korábbi védjegy”

               a)

               a következőkben felsorolt minden olyan védjegy, amelynek bejelentési napja korábbi, mint a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napja, figyelembe véve – ha ennek helye van – az igényelt elsőbbségek napját:

                           i.

                           közösségi védjegy;

                           ii.

                           valamely tagállamban, illetve – Belgium, Luxemburg és Hollandia esetében – a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozott védjegy;

                           iii.

                           nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegy;

               b)

               olyan közösségi védjegy, amely tekintetében a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletnek (5) megfelelően az a) pont ii. vagy iii. alpontjában említett védjegy szenioritását érvényesen igényelték, akkor is, ha ez utóbbi védjegy oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt;

               c)

               az a) vagy b) pontban említett védjegy lajstromozására irányuló bejelentés, feltéve, hogy annak alapján a védjegyet lajstromozzák;

               d)

               olyan védjegy, amely a Párizsi Egyezmény 6a. cikke értelmében a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napjánál, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az igényelt elsőbbség napjánál korábban vált a tagállamban közismertté.

         (3)   A megjelölés akkor sem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének akkor is helye van, ha a megjelölés a (2) bekezdés szerinti korábbi közösségi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, és az érintett áruk, illetve szolgáltatások nem hasonlóak, feltéve, hogy a korábbi közösségi védjegy a Közösségben jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi közösségi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.
   (4)   Továbbá bármely tagállam előírhatja, hogy a megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha a megjelölés

               a)

               a (2) bekezdés szerinti korábbi nemzeti védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, és az árujegyzékében szereplő áruk, illetve szolgáltatások nem hasonlóak a korábbi védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal, feltéve, hogy a korábbi védjegy az érintett tagállamban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét;

               b)

               a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napját, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az elsőbbség napját megelőzően valamely nem lajstromozott védjegyhez vagy a gazdasági tevékenység körében használt egyéb megjelöléshez fűződő olyan jogokat szereztek, amelyek alapján a jogosult megtilthatja a későbbi védjegy használatát;

               c)

               használata a (2) bekezdésben és e bekezdés b) pontjában nem említett – különösen a következő – korábbi jogok alapján megtiltható:

                           i.

                           névhez fűződő jog;

                           ii.

                           képmáshoz fűződő jog;

                           iii.

                           szerzői jog;

                           iv.

                           iparjogvédelmi jog;

               d)

               egy korábbi együttes védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, ha a bejelentés megtételének napján a korábbi együttes védjegy oltalmának lejárat miatti megszűnése óta három év még nem telt el;

               e)

               egy korábbi hitelesítési jeggyel vagy tanúsító védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, ha a bejelentés megtételének napján a hitelesítési jegy vagy a tanúsító védjegy oltalmának lejárat miatti megszűnése óta a tagállam által meghatározott időtartam még nem telt el;

               f)

               azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások tekintetében lajstromozott korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, ha a bejelentés megtételének napján a korábbi védjegy oltalmi idejének megújítás nélküli lejárta óta két év még nem telt el, kivéve, ha a korábbi védjegy jogosultja a lajstromozáshoz hozzájárult, vagy a védjegyet nem használta;

               g)

               összetéveszthető egy olyan védjeggyel, amelyet a bejelentés bejelentési napján külföldön használtak, és amelynek használatát külföldön továbbra is folytatják, feltéve, hogy a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.

         (5)   A tagállamok előírhatják, hogy megfelelő körülmények esetén a megjelölés nincs kizárva a védjegyoltalomból, illetve a védjegyet nem kell törölni, ha lajstromozásához a korábbi védjegy vagy jog jogosultja hozzájárult.
   (6)   Bármely tagállam előírhatja, hogy – az 1–5. cikkekben foglaltaktól eltérően – az olyan védjegyek tekintetében, amelyek bejelentési napja megelőzi a 89/104/EGK irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések hatálybalépésének napját, az adott tagállamban az ez utóbbi napnál korábban hatályos rendelkezések szerinti kizáró, illetve törlési okokat kell alkalmazni.
   5. cikk
   A védjegyoltalom tartalma
   (1)   A védjegyoltalom a jogosult számára kizárólagos jogokat biztosít. A kizárólagos jogok alapján a jogosult bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében használ

               a)

               a védjeggyel azonos megjelölést olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal;

               b)

               olyan megjelölést, amelyet a fogyasztók a védjeggyel összetéveszthetnek a megjelölés és a védjegy azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a védjegyhez.

         (2)   Bármely tagállam előírhatja továbbá, hogy a jogosult bárkivel szemben felléphet, aki hozzájárulása nélkül gazdasági tevékenység körében a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölést használ az árujegyzékben szereplő árukhoz, illetve szolgáltatásokhoz nem hasonló árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, feltéve, hogy a védjegy a tagállamban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.
   (3)   Az (1) és a (2) bekezdésben szabályozott feltételek megvalósulása esetén tilos különösen

               a)

               a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán;

               b)

               a megjelölést hordozó áru eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala, valamint forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása, illetve szolgáltatás kínálása vagy annak nyújtása a megjelölés alatt;

               c)

               a megjelölést hordozó áruk behozatala vagy kivitele;

               d)

               a megjelölés használata az üzleti iratokon vagy a reklámozásban.

         (4)   Ha valamelyik tagállam jogszabályai szerint a megjelölés használata az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdésben szabályozott feltételek megvalósulása esetén a 89/104/EGK irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések érintett tagállambeli hatálybalépése előtt nem volt megtiltható, a jogosult a kizárólagos használati jog alapján nem léphet fel a megjelölés további használata ellen.
   (5)   Az (1)–(4) bekezdésekben foglaltak nem érintik a tagállamok olyan jogszabályi rendelkezéseit, amelyek alapján a jogosult felléphet az olyan megjelölés használata ellen, amelyet nem áruk vagy szolgáltatások megkülönböztetése céljából használnak, feltéve hogy az ilyen megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.
   6. cikk
   A védjegyoltalom korlátai
   (1)   A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenység körében – az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használja

               a)

               saját nevét vagy címét;

               b)

               az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó jelzést;

               c)

               a védjegyet, ha az – különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében – szükséges az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére.

         (2)   A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól sem, hogy gazdasági tevékenység körében helyi jelentőségű korábbi jogát gyakorolja, ha e jogot az érintett tagállam jogszabályai elismerik, az adott terület határain belül.
   7. cikk
   A védjegyoltalom kimerülése
   (1)   A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal kapcsolatban, amelyeket ezzel a védjeggyel ő hozott forgalomba, vagy amelyeket kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba a Közösségben.
   (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha a jogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az áruk további forgalmazását ellenezze, különösen, ha az áru állagát, állapotát – a forgalomba hozatalt követően – megváltoztatták, illetve károsították.
   8. cikk
   Használati engedély
   (1)   A védjegy használatára engedély adható a tagállam egésze vagy egy része, illetve az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egésze vagy egy része tekintetében. A használati engedély kizárólagos vagy nem kizárólagos lehet.
   (2)   A védjegyoltalom jogosultja a védjegyoltalomból eredő jogaira hivatkozással felléphet az engedélyessel szemben, ha az megsérti a használati szerződésnek

               a)

               a szerződés időtartamára;

               b)

               a használat tárgyát képező védjegy lajstromozott alakjára;

               c)

               a használati engedéllyel érintett áruk vagy szolgáltatások körére;

               d)

               a védjegyhasználat területi hatályára; illetve

               e)

               az engedélyes által gyártott áruk vagy nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozó bármely feltételét.

         9. cikk
   Belenyugvás
   (1)   Ha a 4. cikk (2) bekezdése szerinti korábbi védjegy jogosultja a tagállamban öt egymást követő éven át eltűrte az abban a tagállamban lajstromozott későbbi védjegy használatát, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban korábbi védjegyére hivatkozva nem kérheti e későbbi védjegy törlését, továbbá nem léphet fel a későbbi védjegy használata ellen olyan áruk, illetve szolgáltatások tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a későbbi védjegyet használták, kivéve, ha a későbbi védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.
   (2)   Bármely tagállam előírhatja, hogy az (1) bekezdést megfelelően alkalmazni kell a 4. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett korábbi védjegy, illetve a 4. cikk (4) bekezdésének b) vagy c) pontjában említett korábbi jog jogosultjára.
   (3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a későbbi védjegy jogosultja akkor sem léphet fel a korábbi védjegy használatával, illetve jog gyakorlásával szemben, ha a későbbi védjegy használata a korábbi jog alapján már nem kifogásolható.
   10. cikk
   A védjegy használata
   (1)   Ha a jogosult a lajstromozástól számított öt éven belül nem kezdte meg a tagállamban a védjegy tényleges használatát az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, vagy ha az ilyen használatot öt éven át megszakítás nélkül elmulasztotta, a védjegy oltalmára alkalmazni kell az ebben az irányelvben előírt jogkövetkezményeket, kivéve, ha a jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.
   Az első albekezdés alkalmazásában használatnak minősülnek a következők is:

               a)

               a védjegy olyan alakban történő használata, amely a lajstromozott alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el;

               b)

               a védjegy elhelyezése az adott tagállamban lévő árun vagy annak csomagolásán kizárólag az onnan történő kivitel céljából.

         (2)   A védjegynek a jogosult engedélyével történő használatát, valamint az együttes védjegy, a hitelesítési jegy vagy a tanúsító védjegy használatára jogosultak általi használatot a jogosult részéről történő használatnak kell tekinteni.
   (3)   Az olyan védjegyek tekintetében, amelyeket a 89/104/EGK irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések érintett tagállambeli hatálybalépését megelőzően lajstromoztak, a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

               a)

               ha a szóban forgó napnál korábban hatályos rendelkezés a védjegyhasználat meghatározott időtartamú, megszakítás nélküli elmulasztásához jogkövetkezményeket fűzött, az (1) bekezdés első albekezdésében említett ötéves időtartamot attól a naptól kell számítani, amelyen a védjegyhasználat elmulasztása ténylegesen megkezdődött;

               b)

               ha a szóban forgó napnál korábban nem volt hatályban a használatra vonatkozó rendelkezés, az (1) bekezdés első albekezdésében említett ötéves időtartamot legkorábban ettől a naptól kell számítani.

         11. cikk
   A védjegyhasználat elmulasztásának jogkövetkezménye bírósági és közigazgatási eljárásban
   (1)   A védjegy nem törölhető, ha olyan korábbi védjeggyel ütközik, amelynek használata – az esettől függően – nem felel meg a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében vagy a 10. cikk (3) bekezdésében foglalt előírásoknak.
   (2)   Bármely tagállam előírhatja, hogy a védjegybejelentés ne legyen elutasítható, ha a megjelölés olyan korábbi védjeggyel ütközik, amelynek használata – az esettől függően – nem felel meg a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében vagy a 10. cikk (3) bekezdésében foglalt előírásoknak.
   (3)   A 12. cikk alkalmazásának sérelme nélkül, ha a védjegybitorlási perben a védjegyoltalom megszűnésének megállapítása iránt viszontkeresetet nyújtanak be, bármely tagállam előírhatja, hogy a védjegybitorlási perben nem lehet a védjegyoltalom alapján fellépni, amennyiben a kérelem alapján a védjegyoltalom 12. cikk (1) bekezdése szerinti megszűnése megállapítható.
   (4)   Ha a korábbi védjegyet csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, az (1), (2) és (3) bekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak a szóban forgó árukra vagy szolgáltatásokra lajstromozták volna.
   12. cikk
   Megszűnési okok
   (1)   A védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a jogosult az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban a védjegy tényleges használatát az adott tagállamban megszakítás nélkül öt éven át elmulasztja, kivéve, ha a jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.
   A védjegyoltalom megszűnése azonban nem állapítható meg, ha az ötéves időtartam elteltét követően, de a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtását megelőzően megkezdik, illetve folytatják a tényleges védjegyhasználatot.
   E rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogosult a tényleges védjegyhasználatot a kérelem benyújtását megelőző – a használat elmulasztásának megszakítás nélküli, ötéves időtartama lejártakor kezdődő – három hónapban csupán azt követően kezdi meg, illetve folytatja, hogy értesül arról, hogy a használat hiánya miatt a megszűnés megállapítását fogják kérni.
   (2)   Az (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül a védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a lajstromozás napját követően

               a)

               a védjegyjogosult cselekménye vagy mulasztása következtében a megjelölés a forgalomban azoknak az áruknak, illetve szolgáltatásoknak a szokásos nevévé vált, amelyekre lajstromozták;

               b)

               a védjegy – a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében – az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.

         13. cikk
   Az áruk vagy a szolgáltatások egy része tekintetében fennálló kizáró, törlési vagy megszűnési okok
   Ha a védjegybejelentés elutasításának, a védjegy törlésének vagy a védjegyoltalom megszűnése megállapításának oka csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy része tekintetében áll fenn, a védjegybejelentés elutasításának, a védjegy törlésének vagy a védjegyoltalom megszűnése megállapításának csak a szóban forgó áruk, illetve szolgáltatások tekintetében van helye.
   14. cikk
   Törlés vagy megszűnés utólagos megállapítása
   Ha egy közösségi védjegy tekintetében olyan korábbi védjegy szenioritását igénylik, amelynek oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt, a korábbi védjegy utólagos törlésének vagy a megszűnés utólagos megállapításának van helye.
   15. cikk
   Az együttes védjegyre, a hitelesítési jegyre és a tanúsító védjegyre vonatkozó különös rendelkezések
   (1)   A 4. cikkben foglaltak sérelme nélkül azok a tagállamok, amelyek jogszabályai együttes védjegy, hitelesítési jegy vagy tanúsító védjegy lajstromozását teszik lehetővé, előírhatják, hogy a megjelölés együttes védjegyként, hitelesítési jegyként vagy tanúsító védjegyként nem részesülhet oltalomban, illetve az együttes védjegy, a hitelesítési jegy vagy a tanúsító védjegy törlésének vagy a megszűnés megállapításának a 3. és a 12. cikkben meghatározottakon túl egyéb – a szóban forgó megjelölés rendeltetéséből következő – okokból is helye van.
   (2)   A tagállamok – a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjától eltérően – előírhatják, hogy egy megjelölés vagy jelzés együttes védjegyként, hitelesítési jegyként vagy tanúsító védjegyként oltalomban részesülhet akkor is, ha a forgalomban kizárólag az áru vagy a szolgáltatás földrajzi származásának feltüntetésére szolgál. Ebben az esetben a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy a megjelölést vagy a jelzést gazdasági tevékenység körében – az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használja; a védjegyoltalom alapján a jogosult nem léphet fel különösen a földrajzi név használatára jogosult személlyel szemben.
   16. cikk
   Közlési kötelezettség
   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
   17. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   Az I. melléklet A. részében meghatározott határozattal módosított 89/104/EGK irányelv hatályát veszti az I. melléklet B. részében meghatározott irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
   18. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   19. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-P. JOUYET

      (1)  HL C 161., 2007.7.13., 44. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. június 19-i véleménye (HL C 146. E, 2008.6.12., 76. o.) és a Tanács 2008. szeptember 25-i határozata.

      (3)  HL L 40., 1989.2.11., 1. o.

      (4)  Lásd az I. melléklet A. részét.

      (5)  HL L 11., 1994.1.14., 1. o.

      I. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása
      (lásd a 17. cikket)

                  A Tanács 89/104/EGK irányelve

                  (HL L 40., 1989.2.11., 1. o.)

                  A Tanács 92/10/EGK határozata

                  (HL L 6., 1992.1.11., 35. o.)

            B.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája
      (lásd a 17. cikket)

                  Irányelv

                  Az átültetés határideje

                  89/104/EGK

                  1992. december 31.

      II. MELLÉKLET
      Megfelelési táblázat

                  89/104/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. cikk

                  1. cikk

                  2. cikk

                  2. cikk

                  3. cikk (1) bekezdés, a)–d) pont

                  3. cikk (1) bekezdés, a)–d) pont

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, bevezető szöveg

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, bevezető szöveg

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, első francia bekezdés

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, i. alpont

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, második francia bekezdés

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, harmadik francia bekezdés

                  3. cikk (1) bekezdés, e) pont, iii. alpont

                  3. cikk (1) bekezdés, f), g) és h) pont

                  3. cikk (1) bekezdés, f), g) és h) pont

                  3. cikk (2), (3) és–(4) bekezdés

                  3. cikk (2), (3) és (4) bekezdés

                  4. cikk

                  4. cikk

                  5. cikk

                  5. cikk

                  6. cikk

                  6. cikk

                  7. cikk

                  7. cikk

                  8. cikk

                  8. cikk

                  9. cikk

                  9. cikk

                  10. cikk (1) bekezdés

                  10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

                  10. cikk (2) bekezdés

                  10. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

                  10. cikk (3) bekezdés

                  10. cikk (2) bekezdés

                  10. cikk (4) bekezdés

                  10. cikk (3) bekezdés

                  11. cikk

                  11. cikk

                  12. cikk (1) bekezdés, első mondat

                  12. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

                  12. cikk (1) bekezdés, második mondat

                  12. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

                  12. cikk (1) bekezdés, harmadik mondat

                  12. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

                  12. cikk (2) bekezdés

                  12. cikk (2) bekezdés

                  13. cikk

                  13. cikk

                  14. cikk

                  14. cikk

                  15. cikk

                  15. cikk

                  16. cikk (1) és (2) bekezdés

                  —

                  16. cikk (3) bekezdés

                  16. cikk

                  —

                  17. cikk

                  —

                  18. cikk

                  17. cikk

                  19. cikk

                  —

                     I. melléklet

                  —

                     II. melléklet