title: A Tanács irányelve (1983. szeptember 19.) a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (második egyedi irányelv a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31983L0477

Hivatalos Lap L 263 , 24/09/1983 o. 0025 - 0032 finn különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0003  spanyol különkiadás fejezet 05 kötet 4 o. 0014  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0003  portugál különkiadás fejezet 05 kötet 4 o. 0014

		A Tanács irányelve(1983. szeptember 19.)a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (második egyedi irányelv a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében)(83/477/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az Európai Közösségek munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi cselekvési programjáról szóló, 1978. június 29-i tanács állásfoglalás [4] egyedi harmonizált intézkedések meghatározását írja elő a munkavállalóknak az azbesztre vonatkozó védelme tekintetében;mivel a munkájuk során vegyi, fizikai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelemről szóló, 1980. november 27-i 80/1107/EGK tanácsi irányelv [5] megállapított egyes rendelkezéseket, amelyeket e védelem érdekében figyelembe kell venni; mivel az irányelv előírja, hogy az I. mellékletben felsorolt anyagokra, köztük az azbesztre, egyedi irányelvekben kell megállapítani a határértékeket és a különleges követelményeket;mivel az azbeszt számos munkahelyzetben előforduló egészségkárosító anyag; mivel ezért sok munkavállaló lehetséges egészségügyi kockázatnak van kitéve; mivel a krokidolit különösen veszélyes azbesztfajtának tekinthető;mivel azonban a tudomány jelenlegi állása szerint nem alakítható ki olyan szint, amely alatt az egészségügyi kockázatok megszűnnének, az azbesztnek való kitettség csökkentése mindenképpen csökkentené az azbeszt által okozott betegségek kialakulásának kockázatát; mivel ez az irányelv minimumkövetelményeket tartalmaz, amelyeket az e területen szerzett tapasztalatok és a technológia fejlődése alapján felülvizsgálnak;mivel az optikai mikroszkópia, noha nem teszi lehetővé az egészségre ártalmas legkisebb szálak megszámlálását, mégis a legújabban használt módszer az azbeszt rendszeres mérésére;mivel ezért fontosak az azbesztnek kitett munkavállalók egészségének védelmére vonatkozó megelőző intézkedések és a tagállamok által a munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatával kapcsolatosan előirányzott kötelezettségvállalás,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ennek az irányelvnek, amely a második egyedi irányelv a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében, az a célja, hogy védje a munkavállalókat azoktól az egészségüket érintő kockázatoktól, amelyek munkájuk során az azbesztnek való kitettséggel kapcsolatosan merülnek vagy merülhetnek fel, valamint hogy az ilyen kockázatokat megelőzzék. Az irányelv határértékeket és más különös követelményeket állapít meg.(2) Ez az irányelv nem alkalmazható:- a tengeri közlekedésre,- a légi közlekedésre.(3) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok jogát arra, hogy a munkavállalók számára nagyobb védelmet biztosító törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak, illetve vezessenek be, különösen az azbesztnek kevésbé veszélyes anyagokkal történő helyettesítésére.2. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában "azbeszt" a következő szálas szerkezetű szilikát:- aktinolit, 77536–66–4 (*) CAS-szám [6],- grünerit (amozit)-azbeszt, 12172–73–5 (*) CAS-szám [7],- antofillit, 77536–67–5 (*) CAS-szám [8],- krizotil, 12001–29–5 CAS-szám [9],- krokidolit, 12001–28–4 CAS-szám [10],- tremolit, 77536–68–6 (*) CAS-szám [11].3. cikk(1) Ez az irányelv olyan tevékenységekre alkalmazandó, amelyek folyamán a munkavállalók munkájuk során azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak vannak, illetve lehetnek kitéve.(2) Abban az esetben, ha bármilyen tevékenység valószínűsíthetően magában foglalja az azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból keletkező pornak való kitettség kockázatát, ezt a kockázatot oly módon kell értékelni, hogy meg lehessen határozni a munkavállalóknak az azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettségének jellegét és mértékét.(3) Ha a (2) bekezdésben említett értékelés azt mutatja, hogy a munkahelyen, egyéni védőeszköz hiányában, az azbesztszálak koncentrációja a levegőben nyolcórás referencia-időre vonatkoztatva, mérve vagy számítva, a tagállamok választása szerint- kisebb, mint 0,25 szál/cm3, illetve- három hónap alatt annak kumulatív dózisa kisebb, mint 15,00 szál nap/cm3,akkor a 4., a 7., a 13. cikk, a 14. cikk (2) bekezdése, a 15. és a 16. cikk nem alkalmazható.(4) A (2) bekezdésben előírt értékelés a vállalkozás, illetve telephely munkavállalóival, illetve munkavállalói képviselőivel folytatott konzultáció tárgyát képezi; ezt az értékelést felül kell vizsgálni, amikor okkal vélhető, hogy az nem pontos, vagy a munkában lényeges változás történt.4. cikkA 3. cikk (3) bekezdésre is figyelemmel a következő intézkedéseket kell tenni:1. A 3. cikk (1) bekezdésében említett tevékenység a tagállam illetékes hatósága által kezelt bejelentési rendszerbe tartozik.2. A bejelentést a munkáltatónak kell megtennie a tagállam illetékes hatóságának, a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően. Ennek a bejelentésnek legalább a következők rövid leírását kell tartalmaznia:- a használt azbeszt fajtája és mennyisége,- az azbeszttel kapcsolatos tevékenységek és eljárások,- az előállított termékek.3. A vállalkozás vagy telephely munkavállalói, illetve a munkavállalók képviselői a nemzeti jogszabályoknak megfelelően hozzáférhetnek a dokumentumokhoz, amelyek vállalkozásukat, illetve telephelyüket érintően a bejelentési kötelezettség alá esnek.4. Minden alkalommal, amikor lényeges változást hajtanak végre az azbeszt, illetve az azbeszttartalmú anyagok használatában, új értesítést kell benyújtani.5. cikkAz azbeszt porlasztásos eljárással történő felhasználását be kell tiltani.6. cikkA 3. cikk (1) bekezdésében említett minden tevékenység esetében a munkavállalóknak a munkájuk során az azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettségét az ésszerűen megvalósítható legalacsonyabb szintre kell csökkenteni, bármely más esetben pedig a 8. cikkben megállapított határértékek alá, különösen a következő intézkedések alkalmazásával, ha az indokolt:1. Az egyes esetekben felhasznált azbeszt mennyiségét az ésszerűen megvalósítható legkisebb mennyiségre kell korlátozni.2. Az azbesztből vagy az azbeszttartalmú anyagokból származó pornak ténylegesen vagy esetlegesen kitett munkavállalók számát a lehető legkisebbre kell korlátozni.3. A munkafolyamatokat úgy kell megtervezni, hogy elkerülhető legyen az azbesztpornak a levegőbe történő kibocsátása.Ha ez nem valósítható meg ésszerűen, akkor a port a kibocsátási ponthoz a lehető legközelebb eső helyen kell eltávolítani.4. Az azbeszt feldolgozására, illetve kezelésére szolgáló épületeknek, illetve üzemeknek, valamint berendezéseknek rendszeresen és hatékonyan tisztíthatónak és karbantarthatónak kell lenniük.5. Az azbesztet mint nyersanyagot megfelelően zárt csomagolásban kell tárolni és szállítani.6. A hulladékot össze kell gyűjteni, és a lehető leghamarabb el kell távolítani a munkahelyről az azbeszttartalmat feltüntető címkével ellátott, megfelelően zárt csomagolásban. Bányászati tevékenységek esetében ezt a rendelkezést nem kell alkalmazni.Az előző bekezdésben említett hulladékot a mérgező és veszélyes hulladékról szóló, 1978. március 20-i 78/319/EGK tanácsi irányelvnek [12] megfelelően kell kezelni.7. cikkA 3. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel a következő intézkedéseket kell tenni:1. A 8. cikkben megállapított határértékek betartásának biztosítása érdekében a munkahelyi levegőben található azbeszt mérését az I. mellékletben leírt vagy azzal egyenértékű eredményt adó referencia-módszernek megfelelően kell elvégezni. Az ilyen mérést rendszeresen kell megtervezni és elvégezni a munkavállalók egyéni, azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettségére vonatkozó reprezentatív mintavétellel.A levegőben található azbesztnek az előző bekezdés szerinti mérése céljából csak az öt mikrométernél hosszabb, három mikrométernél vékonyabb szálakat kell figyelembe venni, amelyek hosszúságának és szélességének aránya nagyobb, mint 3:1.A Tanács a Bizottság javaslata alapján, és figyelembe véve különösen a tudományos ismeretek és a technológia fejlődését, továbbá az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, az irányelv elfogadását követő öt éven belül újra megvizsgálja az első albekezdés első mondatát abból a célból, hogy a levegőben található azbeszt koncentrációjának mérésére közösségi szinten egységes módszert vezessen be.2. A mintavételt a vállalkozás vagy telephely munkavállalóival, illetve munkavállalói képviselőivel folytatott konzultációt követően kell elvégezni.3. A mintavételt megfelelő képesítéssel rendelkező személyeknek kell elvégezni. A vett mintákat ezt követően az elemzésükre felszerelt és a szükséges azonosítási technikák alkalmazására megfelelő laboratóriumokban elemzik.4. Általános szabályként a levegőben található azbeszt mennyiségét háromhavonta kell mérni, valamint minden olyan esetben is, amikor műszaki változtatást vezetnek be. A mérések gyakorisága azonban az (5) bekezdésben meghatározott körülmények között csökkenthető.5. A mérések gyakorisága évi egy mérésre csökkenthető, ha:- nincs lényeges változás a munkahelyi körülményekben, és- a két megelőző mérés eredményei nem haladják meg a 8. cikkben rögzített határértékek felét.Ahol munkavállalók csoportjai azonos vagy hasonló feladatokat látnak el ugyanazon a helyen, és így azonos egészséget érintő kockázatnak vannak kitéve, a mintavételt csoportonként is lehet végezni.6. A mintavétel időtartamának olyannak kell lennie, hogy a mérések vagy az idővel súlyozott számítások alapján reprezentatív expozíció legyen megállapítható nyolcórás referencia-időre vonatkoztatva (egy műszak). A különböző mintavételi folyamatok időtartamát az I. melléklet 6. pontja alapján is meg lehet határozni.8. cikkA következő határértékek alkalmazandóak:a) a munkahelyen a levegőben található, a krokidolittól különböző azbesztszálak koncentrációja:1,00 szál/cm3 nyolcórás referenciaidőre vonatkoztatva, mérve vagy számítva;b) a munkahelyen a levegőben található krokidolitszálak koncentrációja:0,50 szál/cm3 nyolcórás referenciaidőre vonatkoztatva, mérve vagy számítva;c) a munkahelyen a levegőben található azbesztszálak koncentrációja krokidolit- és más azbesztszálak keverékei esetén:a határérték az a) és b) pontban megállapított határértékek alapján számított szint, figyelembe véve a krokidolit és más azbesztfajták részarányát a keverékben.9. cikkA Tanács a Bizottság javaslata alapján, és figyelembe véve különösen a tudományos ismeretek és a technológia fejlődését és az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, 1990. január 1-je előtt felülvizsgálja a 3. cikk (3) bekezdésében és a 8. cikkben megállapított rendelkezéseket.10. cikk(1) A 8. cikkben megállapított határértékek túllépése esetén meg kell állapítani a túllépés okait, és a helyzet orvoslására a lehető leghamarabb megfelelő intézkedéseket kell tenni.A munka nem folytatható az érintett területen, amíg megfelelő intézkedéseket nem tesznek az érintett munkavállalók védelmére.(2) Az (1) bekezdés első albekezdésében említett intézkedések eredményességének ellenőrzése érdekében újból meg kell határozni a levegőben található azbeszt koncentrációját.(3) Ahol az expozíció más eszközökkel ésszerűen nem csökkenthető, és ahol egyéni légzésvédő eszköz viselése válik szükségessé, ez az állapot nem maradhat fent tartósan, és a munkavállalókat csak a feltétlenül szükséges ideig érintheti.11. cikk(1) Bizonyos tevékenységek esetében, amelyek kapcsán előre látható, hogy a 8. cikkben megállapított határértéket túllépik, és amelyek tekintetében nem valósíthatók meg ésszerűen a levegőben található azbeszt koncentrációjának korlátozására szolgáló műszaki megelőző intézkedések, a munkáltató meghatározza az ilyen tevékenységek végzésére kötelezett munkavállalók védelmének biztosítására tervezett intézkedéseket, nevezetesen a következőket:a) a munkavállalókat megfelelő légzőkészülékkel és más egyéni védőeszközzel látják el, amelyet viselniük kell; ésb) figyelmeztető jelzéseket kell kifüggeszteni arról, hogy a 8. cikkben megállapított határértékeket előreláthatóan túllépik.(2) A vállalkozás vagy telephely munkavállalóival, illetve munkavállalói képviselőivel konzultálni kell ezekről az intézkedésekről, mielőtt az érintett tevékenységeket elvégzik.12. cikk(1) Bontási munkák előtt, valamint az azbesztnek, illetve azbeszttartalmú termékeknek épületekből, szerkezetekből, üzemekből, létesítményekből, illetve hajókból történő eltávolítására szolgáló munkák megkezdése előtt munkatervet kell készíteni.(2) Az (1) bekezdésben említett tervnek elő kell írnia a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének biztosításához szükséges intézkedéseket.A tervben meg kell határozni különösen azt, hogy:- az azbesztet, illetve az azbeszttartalmú termékeket a bontási technikák alkalmazása előtt eltávolítják, amennyire ez ésszerűen megvalósítható,- szükség esetén biztosítják a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéni védőeszközt.13. cikk(1) Minden, a 3. cikk (1) bekezdésében említett tevékenység esetében és a 3. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy:a) azok a helyek, ahol a fenti tevékenységeket végzik:i. egyértelműen legyenek elhatárolva, és figyelmeztető jelzésekkel legyenek ellátva;ii. ne legyenek hozzáférhetők más munkavállalók számára, kivéve azokat, akiknek munkájuk vagy szolgálati kötelezettségük szükségessé teszi az oda történő belépést;iii. olyan területeket képezzenek, ahol tilos a dohányzás;b) legyenek kijelölt területek, ahol a munkavállalók azbesztporral történő szennyeződés kockázata nélkül étkezhetnek és ihatnak;c) i. a munkavállalókat megfelelő munkaruhával és védőöltözettel lássák el;ii. ez a munkaruha, illetve védőöltözet a vállalkozás területét ne hagyja el. Tisztításuk azonban elvégezhető a vállalkozáson kívüli, mégpedig az ilyen munka elvégzéséhez szükséges felszereléssel ellátott tisztítókban, ha a vállalkozás maga nem végez tisztítást; ebben az esetben a ruházatot zárt konténerekben kell elszállítani;iii. elkülönített tárolók álljanak rendelkezésre a munkaruha vagy a védőöltözet, illetve az utcai ruha elhelyezésére;iv. megfelelő mosdók és illemhelyek álljanak a munkavállalók rendelkezésére, porral járó tevékenységek esetében zuhanyozók is;v. védőeszközöket helyezzenek el egy megfelelően beazonosított helyen, ezeket minden használat után ellenőrizni és tisztítani kell; megfelelő intézkedéseket tegyenek a hibás eszközök javítására, illetve cseréjére a további használat előtt.(2) Az (1) bekezdés alapján tett intézkedések költségei nem terhelhetik a munkavállalókat.14. cikk(1) A 3. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységek esetében megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozás vagy a telephely munkavállalói és munkavállalói képviselői megfelelő tájékoztatást kapjanak a következőkről:- az azbesztből, illetve az azbeszttartalmú anyagokból keletkező pornak való kitettségből származó lehetséges, egészséget érintő kockázatokról,- az előírt határértékek létezéséről és a levegő ellenőrzésének szükségességéről,- a higiéniai követelményekről, beleértve a dohányzástól való tartózkodás szükségességét is,- az óvintézkedések megtételéről, továbbá a védőeszköz és -öltözet viseléséről és használatáról,- az azbesztnek való kitettség minimalizálására tervezett különleges óvintézkedésekről.(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseken felül, és a 3. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel, megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy:a) a vállalkozás vagy telephely munkavállalói, illetve a munkavállalók képviselői hozzáférhessenek a levegőben található azbeszt koncentrációjára vonatkozó mérési eredményekhez, és magyarázatokat kapjanak ezeknek az eredményeknek a lényegéről;b) ha az eredmények túllépik a 8. cikkben megállapított határértékeket, akkor a vállalkozás vagy telephely érintett munkavállalóit és a munkavállalók képviselőit a lehető leggyorsabban tájékoztatni kell a túllépésről és annak okáról, valamint konzultálni kell velük a meghozandó intézkedésekről, illetve veszélyhelyzet esetén, tájékoztatni kell őket a megtett intézkedésekről.15. cikkA 3. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel a következő intézkedéseket kell tenni:1. Az egyes munkavállalók egészségi állapotára vonatkozó értékeléseknek rendelkezésre kell állnia a munkahelyen az azbesztből, illetve az azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettség kezdete előtt.Ennek az értékelésnek tartalmaznia kell a különleges mellkasi vizsgálat eredményét is. A II. melléklet gyakorlati ajánlásokat ad, amelyekre a tagállamok hivatkozhatnak a munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatánál; ezeket az ajánlásokat a műszaki fejlődéshez kell igazítani a 80/1107/EGK irányelv 10. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.Új értékelést kell készíteni háromévente, mindaddig, amíg az expozíció tart.Az első albekezdésben említett minden munkavállalóról egyéni egészségügyi dokumentációt kell vezetni a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat alapján.2. Az 1. pontban említett egészségügyi felülvizsgálatot követően a munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatáért felelős orvosnak, illetve hatóságnak a nemzeti jogszabályok alapján tájékoztatást kell adnia, illetve meg kell határoznia a szükséges egyéni védintézkedéseket és megelőző intézkedéseket; ezek az intézkedések szükség esetén tartalmazhatják az érintett munkavállaló kivonását az azbesztnek való kitettség alól.3. A munkavállalóknak tájékoztatást és tanácsot kell kapniuk minden egészségvizsgálati lehetőség tekintetében, amelynek az expozíciónak való kitettséget követően alávethetik magukat.4. Az érintett munkavállaló, illetve a munkáltató a nemzeti jogszabályokkal összhangban kérheti a 2. pontban említett vizsgálatok felülvizsgálatát.16. cikkA 3. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel a következő intézkedéseket kell tenni:1. A munkáltatónak nyilvántartásba kell vennie a 3. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységek elvégzéséért felelős munkavállalókat, feltüntetve a tevékenység jellegét és időtartamát, továbbá az elszenvedett expozíciót. A munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatáért felelős orvos, illetve hatóság részére hozzáférést kell biztosítani ehhez a nyilvántartáshoz. Minden munkavállaló hozzáférhet a személyére vonatkozó nyilvántartások adataihoz. A munkavállalók, illetve képviselőik hozzáférhetnek a nyilvántartások névtelen, csoportos információihoz.2. Az 1. pontban említett nyilvántartást és a 15. cikk 1. pontjában említett egészségügyi dokumentációt az expozíció végétől számítva legalább 30 évig meg kell őrizni, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően.17. cikkA tagállamoknak nyilvántartást kell vezetniük a felismert azbesztózis- és mesothelioma-megbetegedésekről.18. cikk(1) A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1987. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Az azbesztbányászati tevékenységek esetében azonban az 1987. január 1-jei dátum 1990. január 1-jére változik.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.19. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1983. július 19-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Varfis[1] HL C 262., 1980.10. 9., 7. o. és HL C 301., 1982.11.18., 6. o.[2] HL C 310., 1981.11.30., 43. o.[3] HL C 125., 1982. 5.17., 155. o.[4] HL C 165., 1978. 7.11., 1. o.[5] HL L 327., 1980.12. 3., 8. o.[6] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[7] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[8] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[9] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[10] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[11] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[12] HL L 84., 1978. 3.31., 43. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA 7. cikk (1) bekezdésében említett referencia-módszer a munkahelyi levegőben található azbeszt mérésére1. A mintákat az egyes munkavállalók légzési zónájában kell venni, azaz egy 300 mm sugarú, az arc előtt és a füleket összekötő vonal középpontjától mért félgömbön belül.2. 0,8–1,2 mikrométer pórusátmérőjű, nyomtatott négyzetes, 25 mm átmérőjű (cellulóz, illetve cellulóz-nitrát észtereinek keverékéből készült) membránszűrőket kell használni.3. Nyitott fedelű szűrőtartót kell használni; a szűrő előtt egy 33–44 mm hosszú, legalább 20 mm átmérőjű, kör alakú területet lefedő, henger alakú fúvókaharanggal felszerelve. Használat során a fúvókaharang lefelé mutat.4. A munkavállaló övén vagy zsebében hordozható, akkumulátor-meghajtású szivattyút kell használni. Az áramlás legyen egyenletes, és a sebességét kezdetben 1,0 liter/perc ± 5 %-ra kell beállítani. Az áramlás sebességét a mintavétel időtartama alatt a kezdeti sebesség ± 10 %-án belül szükséges tartani.5. A mintavétel időtartamát 2 %-os tűrésen belül kell mérni.6. A szűrőkön az optimális száltöltet 100–400 szál/mm2 tartományba esik.7. Szabályszerűen az egész szűrőt vagy a szűrő egy részét aceton-triacetin eljárással átlátszóvá kell tenni, és mikroszkóp (tárgy)lemezre kell helyezni, majd üveg fedőlemezzel kell lefedni.8. A számlálásra binokuláris mikroszkópot kell használni, amelynek a következő jellemzőkkel kell rendelkeznie:- Köhler-féle megvilágítás,- a mikroszkóp-segédalátét szerelvénye magában foglal egy Abbe- vagy akromatikus fáziskontraszt gyűjtőlencsét a centráló fókuszáló foglalatban. A fáziskontraszt központi beállítása független a gyűjtőlencse centráló mechanizmusától,- 40-szeres sáv-gyújtóponti pozitív fáziskontraszt akromatikus objektív, 0,65–0,70-es numerikus apertúrával és 65-85 %-os tartományba eső fázisgyűrű abszorpcióval,- 12,5-szeres kompenzáló okulárok; legalább az egyik okulárba legyen behelyezhető a rácsháló-lemez, és fókuszáló típusú legyen,- Walton-Beckett cirkuláris okulárrácsozat, a tárgy síkjában 100 mikrométer ± 2 mikrométeres látszólagos átmérővel, tárgymikrométerrel ellenőrzött szabványos objektív és okulár használata esetén.9. A mikroszkópot a gyártó útmutatójának megfelelően kell felállítani és a detektációs határt "fáziskontraszt-tesztlemezt" használva kell ellenőrizni. Ha a gyártó utasításait betartják, egy résznek az AIA tesztlemezeken az 5-ös kódig vagy a HSE/NPL 2-es jelzésű tesztlemezeken az 5-ös blokkig kell láthatónak lennie. Ezt az eljárást a használatbavételi nap elején kell elvégezni.10. A mintákat a következő szabályoknak megfelelően kell számlálni:- megszámlálandónak kell tekinteni a 7. cikk 1. pontjának második albekezdésében említett szálakat, amelyek nem érintkeznek három mikrométernél nagyobb maximális átmérőjű részecskékkel,- minden, mindkét végével a rácshálólemez területében lévő szálat egy szálnak; minden szálat, amely csak az egyik végével van a rácshálólemez területében, félszálnak kell tekinteni,- a számláláshoz a rácshálólemez területeit véletlenszerűen választjuk ki a szűrő exponált területén,- a több szálból álló agglomerátumot, amely hosszának egy vagy több pontján összefüggőnek és osztatlannak látszik, de más pontjain ellenben különálló fonalakra esett szét (hasadt szál), egy szálnak kell tekinteni, ha eleget tesz a 7. cikk 1. pontja második albekezdésében és e bekezdés 1. francia bekezdésében szereplő leírásnak úgy, hogy a mért átmérő az összefüggő, és nem a hasadt részre vonatkozik,- bármelyik más szálagglomerátumban, amelyben az egyedi szálak érintik vagy keresztezik egymást (köteg), a szálakat egyesével kell számolni, ha elegendő mértékben megkülönböztethetők ahhoz, hogy eleget tegyenek a 7. cikk 1. pontjának második albekezdésében és e bekezdés 1. francia bekezdésében szereplő leírásnak. Ha a meghatározásnak megfelelő egyedi szálakat nem lehet megkülönböztetni, a köteget számlálandó szálnak kell tekinteni, ha mint egész eleget tesz a 7. cikk 1. pontja második albekezdésében és e bekezdés 1. francia bekezdésében szereplő leírásnak,- ha a rácshálólemez területének több mint egynyolcad részét egy szál-, illetve egy részecskeagglomerátum foglalja el, akkor a rácshálólemez e felületrészét figyelmen kívül kell hagyni, és más felületrészeken kell a részecskék számlálását elvégezni,- 100 szálat kell számlálni, ami a rácshálólemezen legalább 20 és legfeljebb 100 részterület vizsgálatára ad lehetőséget.11. Az átlagos szál/rácshálólemez mérőszámot úgy kapjuk meg, hogy a számlált szálak számát elosztjuk a rácshálólemez vizsgált részterületeinek számával. A szűrőn lévő hibás területrészek és a szennyezések számlálására gyakorolt hatást három szál/100 rácsháló-lemezrészterület alatt kell tartani, és üres (vak) szűrőket használva kell értékelni.A levegőben kialakuló koncentráció = (részecskék száma per rácsháló-lemezrészterület × exponált szűrőterület) / (rácsháló-lemezrészterület × gyűjtött levegő térfogata).--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 15. cikk (1) bekezdésében említett gyakorlati ajánlások a munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatára1. A jelenlegi ismeretek azt mutatják, hogy a szabad azbesztszálaknak való kitettség a következő betegségeket okozhatja:- azbesztózist,- mesotheliomát,- hörgőkarcinómát,- gyomor-bélcsatorna karcinómát.2. Az azbesztnek kitett munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatáért felelős orvosnak, illetve hatóságnak ismernie kell az egyes munkavállalókat érintő expozíció feltételeit vagy körülményeit.3. A munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatát a foglalkozás-egészségügy elveinek és gyakorlatának megfelelően kell elvégezni, mi legalább a következő intézkedéseket foglalja magában:- feljegyzések a munkavállalók kórtörténetéről és szakmai pályafutásáról,- személyes beszélgetés,- klinikai mellkas-vizsgálat,- légzésfunkció-vizsgálat.További standard formátumú mellkas-röntgenfelvétel és laboratóriumi vizsgálatok, például köpetcitológiai tesztet magában foglaló vizsgálatok elvégzése is kívánatos. E vizsgálatokról munkavállalónként döntenek az egészségügyi felülvizsgálatok során, a foglakozás-egészségügy rendelkezésre álló legújabb ismeretei fgyelembevételével.--------------------------------------------------


title: A Tanács 92/35/EGK irányelve (1992. április 29.) az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések meghatározásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0035

Hivatalos Lap L 157 , 10/06/1992 o. 0019 - 0027 finn különkiadás fejezet 3 kötet 42 o. 0126  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 42 o. 0126

		A Tanács 92/35/EGK irányelve(1992. április 29.)az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések meghatározásárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv [4] célja, hogy liberalizálja a lófélék mozgását a Közösség területén; mivel ennek 5. cikke (4) bekezdésének alapján közösségi intézkedéseket kell bevezetni az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések összehangolása érdekében;mivel ezen intézkedések lehetővé teszik az agrárszektor racionális fejlődésének biztosítását és hozzájárulnak az állatok egészségének Közösségen belüli védelméhez;mivel e betegség kitörése gyorsan járványszerű méreteket ölthet, halálozást és zavarokat okozva, ami jelentős mértékben csökkentheti az élőállat-tenyésztés jövedelmezőségét;mivel ellenőrző intézkedéseket kell bevezetni, amint a betegség jelenléte gyanítható, és mivel a megállapítás esetén azonnali és hatékony lépéseket kell tenni az állatok egészségének Közösségen belüli védelme érdekében;mivel a bevezetendő intézkedéseknek az afrikai lópestis elterjedésének megakadályozására kell irányulnia; mivel a fertőzést közvetítő állatok mozgását szigorúan ellenőrizni kell és a rovarokat ki kell irtani a fertőzött gazdaságokból;mivel pontosan meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek esetén afrikai lópestis ellen vakcinázni lehet, valamint a vakcinázásra irányadó szabályokat;mivel a betegség hatékonyabb ellenőrzése érdekében lépéseket kell tenni védőkörzet és megfigyelési körzet létrehozására, figyelembe véve a földrajzi, közigazgatási, ökológiai és járványtani tényezőket;mivel egy átfogó járványügyi vizsgálat szükséges a betegség elterjedésének megelőzése érdekében;mivel az afrikai lópestis előfordulása esetén az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK tanácsi határozat [5] 3. cikke alkalmazandó;ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket határozza meg.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában a 90/426/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott fogalmak alkalmazandók, amennyiben szükséges.A gazdaság kifejezés azonban a 90/426/EGK irányelv szerinti gazdaságot, valamint azokat a természetvédelmi területeket jelenti, amelyekben a lófélék szabadon élnek.Továbbá:a) tulajdonos vagy állattartó az a természetes vagy jogi személy, aki a lófélék feletti tulajdonjogot gyakorolja, vagy annak gondozásáért felelős, anyagi juttatásért cserébe vagy anélkül;b) kórokozó átvivő az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményét követően a 19. cikkben meghatározott eljárás szerint azonosítható Culicoides imicola fajú rovar vagy bármilyen más Culicoides rovar, amely felelős az afrikai lópestis közvetítéséért;c) megerősítés a hatáskörrel rendelkező hatóságnak az afrikai lópestis laboratóriumi eredményeken alapuló jelenlétéről szóló nyilatkozatát jelenti; járvány esetén azonban a hatáskörrel rendelkező hatóság klinikai és/vagy járványtani eredmények alapján is megállapíthatja a betegséget;d) hatáskörrel rendelkező hatóság valamely tagállam állat-egészségügyi ellenőrzések végzéséért felelős központi hatóságát vagy bármely olyan állat-egészségügyi hatóságát jelenti, amelyre ezt a feladatot ruházták;e) hatósági állatorvos a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt állatorvost jelenti.3. cikkA tagállamok biztosítják, hogy az afrikai lópestis jelentkezését vagy gyanúját a hatáskörrel rendelkező hatóságnak kötelezően és azonnal jelenteni kell.4. cikk(1) Ha egy gazdaságban egy vagy több afrikailópestis-fertőzöttségre gyanús lóféle van, a tagállamok biztosítják, hogy a hatósági állatorvos azonnal hivatalos vizsgálatot kezdeményez az említett betegség jelenlétének megállapítása vagy kizárása érdekében.(2) A gyanított fertőzés bejelentésekor a hatósági állatorvos:a) hatósági megfigyelés alá helyezi a gyanús gazdaságo(ka)t;b) kezdeményezi:i. a lófélék hivatalos összeírását, minden egyes faj esetében feltüntetve a már elhullott, fertőzött vagy feltehetően fertőződött lófélék számát, valamint az ezen összeírás naprakésszé tételét, hogy a gyanú fennállása alatt született vagy elhullott lóféléket figyelembe lehessen venni; az összeírásban szereplő információt kérésre rendelkezésre kell bocsátani, és minden vizsgálat során ellenőrizni lehet;ii. az olyan helyek összeírását, amelyek megkönnyítik a kórokozó átvivő túlélését, vagy helyet biztosítanak számára, valamint a megfelelő eszközök alkalmazását a rovarok kiirtására ezeken a helyeken;iii. a 7. cikk szerinti járványügyi vizsgálatot;c) rendszeresen meglátogatja a gazdaságo(ka)t, amely során:i. megvizsgál minden egyes ott tartott lófélét;ii. részletes klinikai vizsgálatot folytat, vagy boncolást végez a gyanús vagy elhullott állatokon, és laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges mintát vesz;d) biztosítja, hogy:i. a gazdaság(ok)ban található valamennyi lófélét az élőhelyén vagy más, a kórokozó átvivőktől védett helyen tartják;ii. tilos a lóféléknek a gazdaságba vagy a gazdaságból irányuló mozgása;iii. az épületek körül és a lófélék szálláshelyén megfelelő eszközöket használnak a rovarok kiirtására;iv. a gazdaságban elhullott lófélék hulláját megsemmisítik, ártalmatlanítják, elégetik vagy elássák, az állati hulladékok ártalmatlanítására és forgalomba hozatalára, továbbá az állati eredetű, illetve halból készült takarmányok kórokozókkal szembeni védelmére vonatkozó állat-egészségügyi előírásokról, valamint a 90/425/EGK irányelv módosításáról szóló, 1990. november 27-i 90/667/EGK tanácsi irányelvvel [6] összhangban.(3) A (2) bekezdésben említett hatósági intézkedések bevezetéséig a betegségre gyanús állatok tulajdonosa vagy tartója minden szükséges óvintézkedést megtesz a (2) bekezdés d) pontjának való megfelelés érdekében.(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket bármely más gazdaságra is alkalmazhatja, ha annak helye, földrajzi helyzete vagy a betegségre gyanús gazdasággal való kapcsolata okot ad arra, hogy a fertőzöttség gyanúja felmerüljön.(5) A (2) bekezdés rendelkezései mellett a 19. cikkben említett eljárással összhangban különleges rendelkezések határozhatók meg az olyan természetvédelmi területek esetében, amelyekben a lófélék szabadon élnek.(6) Az e cikkben előírt intézkedések csak akkor függeszthetők fel hivatalosan, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság többé nem gyanítja az afrikai lópestis jelenlétét.5. cikkAz afrikai lópestis elleni vakcinázás kizárólag az ezen irányelvben megállapított rendelkezéseknek megfelelően végezhető.6. cikk(1) Az afrikai lópestis jelenlétének hivatalos megállapítása esetén a hatósági állatorvos:a) a fertőzött gazdaságban hatósági ellenőrzés mellett azonnal elkezdi az afrikai lópestissel fertőzött vagy annak klinikai tüneteit mutató lófélék leölését;b) a 90/667/EGK irányelvvel összhangban megszervezi a fent említett állatok hulláinak elpusztítását, ártalmatlanítását, elégetését vagy elásását; és/vagyc) a 4. cikkben megállapított intézkedéseket kiterjeszti a fertőzött gazdaság(ok) 20 km-es körzetére (amelyet a védőkörzet magában foglal);d) a c) pontban meghatározott körzetben elkezdi a lófélék rendszeres vakcinázását a hatáskörrel rendelkező hatóság által engedélyezett vakcinával, és azonosítja őket a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban, egy jóváhagyott módszer során alkalmazott egyértelmű, kitörölhetetlen jelöléssel. A járványtani, a meteorológiai, a földrajzi vagy éghajlati feltételek alapján azonban, a hatáskörrel rendelkező hatóság eltekinthet a vakcinázástól. Erről a hatáskörrel rendelkező hatóság értesíti a Bizottságot;e) a 7. cikkel összhangban járványügyi vizsgálatot folytat.(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság az (1) bekezdésben előírt intézkedéseket kiterjesztheti annak c) pontjában említett körzeten túl, amennyiben a földrajzi, az ökológiai vagy meteorológiai helyzet, valamint az olyan gazdaságba, illetve gazdaságból történő mozgás alapján, ahol a betegséget megállapították, okkal feltételezhető az afrikai lópestis elterjedése. Erről megfelelően tájékoztatja a Bizottságot.(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett körzet több tagállam területére terjed ki, az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai együttműködnek e körzet meghatározásában. Amennyiben szükséges, ez utóbbit a 19. cikkben megállapított eljárás alapján kell meghatározni.7. cikk(1) A járványügyi vizsgálat a következőkre terjed ki:- az időtartam, amely alatt az afrikai lópestis jelen lehetett a gazdaságban,- a gazdaságban megjelent afrikai lópestis lehetséges eredete és olyan gazdaságok azonosítása, ahol olyan lófélék vannak, amelyek ugyanattól a forrástól fertőződhettek meg vagy kontaminálódhattak,- a kórokozó átvivők jelenléte és eloszlása,- a lóféléknek az érintett gazdaságból vagy gazdaságba történő mozgása, illetve az onnan elszállított hullák.(2) Az afrikai lópestis mielőbbi felszámolásához szükséges valamennyi intézkedés teljes koordinálása és a járványügyi vizsgálat lebonyolítása érdekében egy válságkezelő központot kell létrehozni.A nemzeti válságkezelő központokra és a közösségi válságkezelő központokra vonatkozó szabályokat a Bizottság javaslata alapján a Tanács fogadja el.8. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 6. cikkben említett intézkedéseken túl a hatáskörrel rendelkező hatóság létrehoz egy védőkörzetet, valamint egy megfigyelési körzetet. E körzetek kijelölése során figyelembe kell venni az afrikai lópestishez és az ellenőrzés szerkezetéhez kapcsolódó földrajzi, közigazgatási, ökológiai és járványtani tényezőket.(2) a) A védőkörzetet a teljes fertőzött gazdaságot körülvevő, legalább 100 km sugarú, a Közösség területén lévő terület alkotja.b) A megfigyelési körzetet a védőkörzet határától számított legalább 50 km-es közösségi terület alkotja, ahol az elmúlt 12 hónapban nem került sor rendszeres vakcinázásra.c) Amennyiben ezek a körzetek több tagállam területére terjednek ki, az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai együttműködnek az a) és b) pontban említett körzetek meghatározásában. Ha azonban szükséges, a védőkörzetet, valamint a megfigyelési körzetet a 19. cikkben említett eljárással összhangban kell meghatározni.(3) Valamely tagállam megfelelően indokolt kérelmére a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban határozat hozható a (2) bekezdésben említett körzetek kijelölésének módosításáról, figyelembe véve a következőket:- földrajzi elhelyezkedésük és ökológiai tényezőik,- a meteorológiai feltételek,- a kórokozó átvivők jelenléte és eloszlása,- a 7. cikkel összhangban elvégzett járványügyi vizsgálatok eredménye,- a laboratóriumi vizsgálatok eredménye,- az ellenőrzési intézkedések, különösen a rovarok kiirtására irányuló intézkedések alkalmazása.9. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a következő intézkedéseket alkalmazzák a védőkörzetben:a) a körzet valamennyi, lófélét tartó gazdaságát azonosítják;b) a hatósági állatorvos:- rendszeres látogatásokat tesz valamennyi, lófélét tartó gazdaságban,- klinikai vizsgálatot végez az említett lóféléken, szükség esetén mintát vesz a laboratóriumi vizsgálatokhoz; a látogatásokról és a megállapításokról feljegyzést készít;c) a lófélék csak közvetlen hatósági felügyelet mellett, kényszervágásra szállíthatók el a gazdaságból a körzetben található vágóhídra, vagy ha a kijelölt körzetben nincsen vágóhíd, a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt, a megfigyelési körzetben található vágóhídra.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseken felül, a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban határozat hozható a lófélék afrikai lópestis ellen történő módszeres vakcinázásáról, és a védőkörzetben történő azonosításukról.10. cikkA tagállamok biztosítják, hogy:(1) a 9. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazzák a megfigyelési körzetben. Ha azonban a megfigyelési körzetben nincs vágóhíd, a lófélék levághatóak a védőkörzetben, a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt vágóhídon;(2) a megfigyelési körzetben tilos az afrikai lópestis elleni vakcinázás.11. cikkA 6., 8., 9. és 10. cikkben meghatározott intézkedések alkalmazására és fenntartására vonatkozó időszakot a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban kell megállapítani. Ahol a 6. cikk (1) és a 9. cikk (2) bekezdése értelmében vakcináztak, ez az időszak semmiképpen sem lehet 12 hónapnál rövidebb.Azonban a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjától, valamint a 10. cikk (1) bekezdésétől eltérően:a) hatósági felügyelet mellett és a 90/426/EGK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételekkel a lófélék elszállíthatók a védőkörzetből és a megfigyelési körzetből az említett irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett karanténállomásra;b) a lóféléknek az azonos besorolású körzetek közötti mozgásához a hatáskörrel rendelkező hatóságok által a következő szabályok alapján kiadott engedély szükséges:i. a lófélét:- hivatalosan ellenőrzik,- azonosítják, és- hivatalos okmánnyal látják el;ii. a tagállamok minden esetben biztosítják, hogy a 60 napon belül vakcinázott állatok nem hagyhatják el azt a gazdaságot, ahol a vakcinázás idején tartózkodtak;iii. az e területen hozott intézkedésekről a tagállamok az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében tájékoztatják a Bizottságot.12. cikkAmennyiben az afrikailópestis-járvány kifejezetten komoly egy adott régióban, az érintett tagállam által bevezetendő kiegészítő intézkedéseket a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban fogadják el.13. cikkA tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság minden szükséges és megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a védő- és a megfigyelési körzetben letelepedett minden személy teljes körű tájékoztatást kapjon a hatályos korlátozásokról, és hogy megteszi a szóban forgó intézkedések megfelelő végrehajtásához szükséges lépéseket.14. cikk(1) Valamennyi tagállamban nemzeti laboratóriumot kell kijelölni az ezen irányelvben meghatározott laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére. E nemzeti laboratóriumokat, valamint hatáskörüket és feladataikat ezen irányelv I. melléklete sorolja fel.(2) Az I. mellékletben felsorolt nemzeti laboratóriumok kapcsolatban vannak a 15. cikkben említett közösségi referencialaboratóriummal.15. cikkAz afrikai lópestis közösségi referencialaboratóriumát a II. melléklet nevezi meg. A 90/424/EGK határozat rendelkezéseitől, és különösen annak 28. cikkétől eltérően a laboratórium feladatait és tevékenységét a III. melléklet határozza meg.16. cikkAmennyire ezen irányelv egységes alkalmazásához szükséges, a Bizottság szakértői, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködve, helyszíni ellenőrzéseket tarthatnak. Ennek érdekében a gazdaságok reprezentatív arányát megvizsgálva ellenőrizhetik, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok figyelemmel kísérik-e az irányelv rendelkezéseinek betartását. A Bizottság tájékoztatja a tagállamot az ellenőrzések eredményéről.Az a tagállam, amelynek területén vizsgálat folyik, minden szükséges támogatást megad a feladataikat végző szakértőknek.E cikk végrehajtására vonatkozó általános szabályokat a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban fogadják el.17. cikk(1) Minden egyes tagállam készenléti tervet készít, amiben meghatározza, hogyan fogja végrehajtani az ezen irányelvben megállapított intézkedéseket.E tervnek biztosítania kell a betegség gyors és hatékony felszámolásához szükséges felszerelésekhez, eszközökhöz, személyzethez és egyéb megfelelő eszközökhöz való hozzáférést.(2) Az (1) bekezdésen említett tervek elkészítésének feltételeit a IV. melléklet tartalmazza.Az e feltételek alapján kidolgozott tervet legkésőbb az irányelv hatálybalépését követő három hónapon belül nyújtják be a Bizottsághoz.A Bizottság megvizsgálja a terveket, hogy eldöntse, lehetővé teszik-e a kitűzött cél elérését, és az érintett tagállamoknak módosítási javaslatokat tesz, különösen annak biztosítása érdekében, hogy azok a többi tagállam által benyújtott tervekkel összhangban legyenek.A Bizottság a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban jóváhagyja a szükség esetén módosított terveket.A tervek ugyanezen eljárással összhangban a későbbiekben módosíthatók, illetve kiegészíthetők, hogy figyelembe vegyék a helyzet változását.18. cikkA mellékleteket a Tanács a Bizottság javaslata alapján módosítja.19. cikk(1) Ha az e cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni, az elnök az ügyet – saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérelmére – haladéktalanul a 68/361/EGK határozat [7] által létrehozott Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "a bizottság") elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről . A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé beterjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el, kivéve ha a Tanács egyszerű többséggel az intézkedések ellen szavazott.20. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1992. december 31-én megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.21. cikkA tapasztalatok alapján a Bizottság 1993. október 1-jéig a megfelelő javaslatokkal együtt egy jelentést terjeszt a Tanács elé az irányelv alkalmazásáról.22. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxemburgban, 1992. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökArlindo Marques Cunha[1] HL C 312., 1991.12.3., 12. o.[2] 1992. április 10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 1992. április 29-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 224., 1990.8.18., 42. o. A legutóbb a 92/130/EGK határozattal (HL L 47., 1992.2.22., 26. o.) módosított irányelv.[5] HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 3763/91/EGK rendelettel (HL L 356., 1991.12.24., 1. o.) módosított határozat.[6] HL L 363., 1990.12.27., 51. o.[7] HL L 255., 1968.10.18., 23. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA. AZ AFRIKAI LÓPESTIS VIZSGÁLATÁVAL FOGLALKOZÓ NEMZETI LABORATÓRIUMOK JEGYZÉKEBelgium | Institut National de Recherche Vétérinaire (INRV),Groeselenberg 99, 1180 BruxellesNationaal Instituut voor Diergeneeskunding Onderzoek (NIDO)Groeselenberg 99, 1180 Brussel |Dánia | Statens Veterinaere Institut for Virusforskning, Lindholm, 4771 Kalvehave |Németország | Bundesforschungsanstalt für Viruskrankheiten der Tiere, Paul-Ehrlich-Straβe, 7400 Tübingen |Franciaország | Laboratoire Central de Recherches Vétérinaires, 22, rue Pierre Curie, BP 67, 94703 Maison Alfort Cedex |Görögország | Institut de fièvre aphteuse et des maladies exotiques du Centre des Instituts Vétérinaires d'Athènes, Rue Neapoleos 25, KA 15310 Aghia Paraskevi, Athens |Írország | Central Vetenary Research Laboratory, Department of Agriculture and Food, Abbotstown, Castleknock, Dublin |Olaszország | Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell'Abruzzo e del Molise, Via Campo Boario, Teramo |Luxemburg | Laboratoire de Médicine Vétérinaire de l'État, 54, Avenue Gaston Diderich, L-Luxembourg |Hollandia | Centraal Diergeneeskundig Instituut, Lelystad |Portugália | Laboratório Nacional de Investigação Veterinária, Estrada de Benfica No 102, Lisboa |Spanyolország | Laboratorio de sanidad y producción animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación 28110 Algete, Madrid |Egyesült Királyság | Institute of Animal Health, Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey, GU 24 ONF |B. AZ AFRIKAI LÓPESTIS VIZSGÁLATÁVAL FOGLALKOZÓ NEMZETI LABORATÓRIUMOK FELADATAIAz afrikai lópestis vizsgálatával foglalkozó nemzeti laboratóriumok felelősek a tagállam diagnosztikai laboratóriumaiban meghatározott normák és diagnosztikai módszerek összehangolásáért, reagensek alkalmazásáért és vakcinák vizsgálatáért. Ennek érdekében:a) diagnosztikai reagensekkel láthatják el az ezt kérő diagnosztikai laboratóriumokat;b) ellenőrzik a tagállamban használt valamennyi diagnosztikai reagens minőségét;c) időnként összehasonlító vizsgálatokat végeznek;d) a tagállamban megállapított esetekben megőrzik az afrikailópestis-vírusizolátumokat;e) megerősítik a regionális diagnosztikai laboratóriumoktól kapott pozitív eredményeket.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETKÖZÖSSÉGI REFERENCIALABORATÓRIUMLaboratorio de sanidad y producción animal,Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación28110 Algete, Madrid – España.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETAZ AFRIKAI LÓPESTIS VIZSGÁLATÁVAL FOGLALKOZÓ KÖZÖSSÉGI REFERENCIALABORATÓRIUM FELADATAIA közösségi referencialaboratórium feladatai a következők:1. a tagállamok által az afrikai lópestis diagnózisára alkalmazott módszerek koordinálása, a Bizottsággal konzultálva, különösen az alábbiak révén:a) az afrikailópestis-vírustörzsek tipizálása, tárolása és eljuttatása szerológiai tesztek és antiszérum készítéséhez;b) a nemzeti referencialaboratóriumok ellátása standard oltóanyagokkal és más referenciareagensekkel, az egyes tagállamokban alkalmazott vizsgálatok és reagensek szabványosítása érdekében;c) az afrikailópestis-vírustörzsek és -izolátumok gyűjteményének kiépítése és fenntartása;d) a közösségi szintű diagnosztikai eljárásokat összehasonlító rendszeres vizsgálatok szervezése;e) a diagnosztikai módszerekre és a Közösségben végrehajtott vizsgálatok eredményeire vonatkozó adatok és információk gyűjtése és egyeztetése;f) az afrikai lópestis vírusizolátumainak karakterizálása a lehető legújabb módszerekkel, az afrikailópestis-járványok jobb megértése érdekében;g) az afrikai lópestis felügyeletében, járványtanában és megelőzésében világszerte történt fejlődés nyomon követése;2. az izolált vírusok megerősítő diagnosztizálása, karakterizálása és járványtani tanulmányok készítése általi aktív részvétel a tagállamokban kitörő afrikai lópestis diagnosztizálásában;3. szakemberek képzésének, továbbképzésének megkönnyítése a laboratóriumi diagnosztika területén, a Közösségben alkalmazott technikák egységesítése érdekében;4. kétoldalú és kölcsönös információcsere kialakítása a Nemzetközi Járványügyi Hivatal (OIE) által az afrikai lópestis vizsgálatára kijelölt világlaboratóriummal, különös tekintettel az afrikai lópestisre vonatkozó világhelyzet fejlődésére.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETKÉSZENLÉTI TERVEK FELTÉTELEIA készenléti tervek megfelelnek legalább a következő feltételeknek:1. nemzeti szintű válságközpont létrehozása, amely koordinálja az adott tagállam ellenőrzési intézkedéseit;2. a helyi szintű fertőzés-ellenőrzési intézkedések koordinálására megfelelő felszereléssel rendelkező helyi fertőzés-ellenőrző központok jegyzéke;3. részletes információ az ellenőrzési intézkedésekben részt vevő munkatársakról, szakképzettségükről és feladataikról;4. minden egyes helyi fertőzés-ellenőrző központnak képesnek kell lennie gyorsan kapcsolatba lépni a járvány kitörése által közvetlenül vagy közvetve érintett személyekkel/szervezetekkel;5. a járvány-ellenőrzési intézkedések megfelelő végrehajtásához szükséges felszerelés és anyagok rendelkezésre bocsátása;6. a teendőkre – beleértve az állattetemek elhelyezését –, a gyanú felmerülésére és a fertőzés vagy kontamináció megerősítésére vonatkozó részletes utasítás;7. képzéseket szerveznek a gyakorlatra és a közigazgatási eljárásokra vonatkozó szakképzettség fenntartása és fejlesztése érdekében;8. a diagnosztizáló laboratóriumoknak rendelkezniük kell megfelelő boncolási eszközökkel, a szerológiához, a szövettanhoz stb. szükséges kapacitással, és meg kell őrizniük a gyors diagnosztizálás képességét (ennek érdekében intézkedni kell a minták gyors szállíthatóságáról);9. részletek meghatározása az afrikai lópestisre vonatkozó sürgősségi vakcinázás visszaállítása esetén szükséges vakcinamennyiségről;10. intézkedések szükségesek a készenléti tervek végrehajtásához szükséges jogkör biztosítása érdekében.--------------------------------------------------