title: Az Európai Parlament és a Tanács 2001/65/EK irányelve (2001. szeptember 27.) a 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvnek az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozó értékelési szabályok tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0065

Hivatalos Lap L 283 , 27/10/2001 o. 0028 - 0032

		Az Európai Parlament és a Tanács 2001/65/EK irányelve(2001. szeptember 27.)a 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvnek az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozó értékelési szabályok tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, különösen annak 44. cikke (2) bekezdésének g) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) Az egyes társaságok éves beszámolójáról szóló 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv [4] 32. cikke megköveteli, hogy az éves beszámolóban kimutatott tételek értékelésének alapja a beszerzési ár vagy az előállítási költség.(2) A 78/660/EGK irányelv 33. cikke felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy engedélyezzék vagy előírják a társaságoknak, hogy egyes eszközeiket átértékeljék, újrabeszerzési értéken értékeljék, vagy más módszer szerint figyelembe vegyék az infláció hatását az éves beszámolóban kimutatott tételekre.(3) Az összevont (konszolidált) beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv [5] 29. cikke előírja, hogy az összevont (konszolidált) beszámolóban szereplő eszközöket és forrásokat a 78/660/EGK irányelv 31–42. és 60. cikkével összhangban értékeljék.(4) A bankok és más pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelv [6] első cikke megköveteli, hogy az eszközöket és forrásokat a 78/660/EGK irányelv 31–42. cikkével összhangban értékeljék, kivéve ha a 86/635/EGK irányelv másként rendelkezik.(5) A biztosítók éves és összevont (konszolidált) beszámolóját, a biztosítók éves és összevont (konszolidált) beszámolójáról szóló, 1991. december 19-i 91/674/EGK tanácsi irányelvvel [7] összhangban készítik. A 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv módosításai nem érintik a 91/674/EGK irányelv rendelkezéseit, de a Bizottság, illetékes tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően, erre vonatkozóan is előterjeszthet hasonló módosító javaslatot.(6) A nemzetközi pénzügyi piacok dinamikus jellege széles körben eredményezi nemcsak a hagyományos elsődleges pénzügyi instrumentumok, mint a részvények, kötvények alkalmazását, hanem a származékos pénzügyi instrumentumok különféle formáit is, mint a szabványosított és nem szabványosított határidős ügyletek, az opciós és a swapügyletek.(7) Az előbbi pénzügyi instrumentumokat illetően a vezető standardalkotók világszerte az értékelés múltbeli költség módszerétől eltávolodva, a valósérték-alapú elszámolás módszere felé fordulnak.(8) "A számvitel területén történő összehangolásról: egy új stratégia a nemzetközi összehangolás irányába" című bizottsági közlemény az Európai Unió feladatává tette, hogy a Közösség számviteli irányelveinek és a nemzetközi számviteli standardalkotásban, kiemelten a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság (International Acccounting Standards Committee – IASC) keretében történő fejlődés standardjainak összhangját fenntartsa.(9) Annak érdekében, hogy a nemzetközileg elfogadott számviteli standardok és a 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvek közötti összhang fennmaradjon, szükséges módosítani ezeket az irányelveket azért, hogy lehetőség legyen egyes pénzügyi eszközök és források valós értéken történő értékelésére. Ez az Európai Unió társaságait képessé teszi arra, hogy beszámolójukat az aktuális számviteli fejlődéssel összhangban készíthessék.(10) A 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvek e módosítása összhangban van az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz 2000. június 13-án intézett, az EU számviteli tájékoztatási stratégiájáról szóló bizottsági közleménnyel, amely javasolja a tőzsdén jegyzett társaságok összevont (konszolidált) beszámolójának az elfogadott nemzetközi számviteli standardok alapján történő elkészítését. Ennek a módosításnak a célja az, hogy lehetővé tegye a nemzetközi számviteli standardok alkalmazását a pénzügyi instrumentumok elismerésénél és értékelésénél.(11) A pénzügyi információknak a Közösség egészében történő összehasonlíthatósága szükségessé teszi, hogy a tagállamoktól megköveteljék az egyes pénzügyi instrumentumok valósérték-alapú elszámolás módszerének bevezetését. A tagállamok e módszer alkalmazását engedélyezik a 78/660/EGK, a 83/349/EGK, a 86/635/EGK irányelvek hatálya alá tartozó valamennyi társaságnak vagy bármely társasági csoportnak mind az éves és az összevont (konszolidált) beszámolójára, vagy kizárólag az összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozóan. Továbbá, a tagállamok engedélyt kapnak arra, hogy e módszer alkalmazását előírják valamennyi társaságnak vagy a társaságok bármely csoportjának, mind az éves és az összevont (konszolidált) beszámolójára, vagy kizárólag az összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozóan.(12) A valósérték-alapú elszámolás csak azoknál a tételeknél lehetséges, amelyek tekintetében megfelelő nemzetközi konszenzus van arról, hogy a valósérték-alapú elszámolás megfelelő. A jelenlegi közös álláspont szerint a valósérték-alapú elszámolás nem alkalmazható valamennyi pénzügyi eszközre és forrásra, így például a banki elszámoláshoz kapcsolódók többségénél.(13) A kiegészítő mellékletben bizonyos információkat kell közölni azokról a pénzügyi instrumentumokról, amelyeket a mérlegben valós értéken értékeltek. Az üzleti jelentésben tájékoztatást kell adni a társaság kockázatkezelési célkitűzéseiről és a pénzügyi instrumentumok hasznosítására vonatkozó politikájáról.(14) A származékos pénzügyi instrumentumoknak jelentős hatása lehet a társaságok pénzügyi helyzetére. A származékos pénzügyi eszközökről és ezek valós értékéről az adatokat akkor is közölni kell, ha a társaság nem alkalmazza a valósérték-alapú elszámolást. Annak érdekében, hogy csökkentsék a kis társaságok adminisztrációs terheit, a tagállamoknak megengedett, hogy mentesítsék azokat ezen adatközlési kötelezettség alól.(15) A pénzügyi instrumentumok számvitele a beszámolókészítés gyorsan fejlődő területe, amely szükségessé teszi, hogy a Bizottság azt a tagállamok valósértékelés-alapú elszámolással kapcsolatos gyakorlati tapasztalataira alapozottan felülvizsgálja,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 78/660/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A következő szakasszal egészül ki:"7a. SZAKASZValós értéken történő értékelés42a. cikk(1) A 32. cikktől eltérve, és e cikk (2)–(4) bekezdésében írt feltételekre is figyelemmel, a tagállamoknak meg kell engedniük vagy elő kell írniuk valamennyi társaságra vagy a társaságok bármely csoportjaira a pénzügyi instrumentumok – beleértve a származékos pénzügyi instrumentumokat is – valós értéken történő értékelését.Az ilyen engedélyezés vagy kötelezettség a 83/349/EGK irányelvben meghatározott összevont (konszolidált) beszámolóra korlátozható.(2) Ezen irányelv alkalmazásában azt az árualapú szerződést, amely feljogosítja a szerződő feleket, hogy a szerződést akár pénzben, akár más pénzügyi instrumentummal teljesítsék, származékos pénzügyi instrumentumnak kell tekinteni, kivéve haa) a felek azt a társaság várható beszerzési, értékesítési vagy használati célkitűzése érdekében kötötték és tartják fenn;b) azt ilyen céllal kezdeményezték; ésc) várhatóan eszközátadással teljesül.(3) Az (1) bekezdést csak azokra a kötelezettségekre kell alkalmazni, amelyek:a) kereskedési portfólió részeként állnak fenn; vagyb) származékos pénzügyi instrumentumok.(4) Az (1) bekezdés szerinti értékelés nem vonatkozik a következőkre:a) az esedékességükig megtartott nem származékos pénzügyi instrumentumokra;b) a társaság saját kölcsöneire és követeléseire, ha azokat nem tekintik kereskedelmi célúnak; ésc) a leányvállalatokban, a társult vállalkozásokban és a közös vállalkozásokban szerzett részesedést jelentő befektetésekre, a társaság által kibocsátott tulajdoni részesedést jelentő instrumentumokra, az üzleti kombinációk körébe tartozó feltételes szerződésekre, valamint más, az általános elvárásokkal szemben olyan különleges jellemzőkkel rendelkező pénzügyi instrumentumokra, amelyeket a többi pénzügyi instrumentumtól eltérően kell számba venni.(5) A 32. cikktől eltérve, a tagállamok megengedhetik, hogy a fedezeti ügyletek elszámolási rendszerének valós értéket alapul vevő módszerét figyelembe véve a fedezett tételeket, bármely fedezett tételnek minősülő eszközre vagy forrásra vonatkozóan, vagy ezek meghatározott arányos része esetében, sajátos, a módszerből következő összegben értékeljék.42b. cikk(1) A 42a. cikkben említett valós értéket a következők szerint kell meghatározni:a) a piaci értéket kell alapul venni azoknál a pénzügyi instrumentumoknál, amelyek esetében a mértékadó piac könnyen azonosítható. Ha a piaci érték nem könnyen meghatározható egy adott instrumentumra, de annak összetevőire vagy egy hasonló instrumentumra meghatározható, a piaci érték az összetevőkből vagy a hasonló instrumentumból képezhető; vagyb) az általános értékelési eljárások és módszerek alapján kapott értéket kell annak tekinteni azokra az instrumentumokra, amelyeknél a mértékadó piac nem könnyen azonosítható. Az ilyen értékelési eljárásoknak és módszereknek biztosítaniuk kell, hogy a piaci értéket ésszerűen közelítsék.(2) Azokat a pénzügyi instrumentumokat, amelyeket nem lehet az (1) bekezdés szerinti módszerekkel megbízhatóan értékelni, a 34–42. cikkben foglaltaknak megfelelően kell értékelni.42c. cikk(1) A 31. cikk (1) bekezdése c) pontjának ellenére, ha egy pénzügyi instrumentumot a 42b. cikk szerint értékeltek, az értékváltozást figyelembe kell venni az eredménykimutatásban. Az ilyen változás azonban a saját tőkében, a valós értékelés tartalékával szemben számolandó el akkor, ha:a) a számba vett instrumentum fedezeti célt szolgál olyan fedezeti ügylet elszámolási rendszere keretében, amely megengedi, hogy az értékváltozás egészét vagy részét ne az eredménykimutatásban szerepeltessék; vagyb) az értékváltozás olyan átszámítási különbözethez kapcsolódik, amely a vállalkozásnak külföldi vállalkozásban lévő nettó befektetése részét képező valamely monetáris tétel átszámítása során keletkezett.(2) A tagállam engedélyezheti vagy előírhatja, hogy az értékesíthető pénzügyi eszköz – ide nem értve a származékos pénzügyi instrumentumot – értékváltozását közvetlenül a saját tőkébe, a valós értékelés tartalékába vegyék fel.(3) A valós értékelés tartalékába felvett összeget módosítani kell, ha az (1) és (2) bekezdés alkalmazásához arra már nincs szükség.42d. cikkAmennyiben a pénzügyi instrumentumokat valós értéken értékelték, a kiegészítő mellékletben közölni kell:a) azokat a jelentős feltételezéseket, amelyek az értékelési eljárásokat és módszereket alátámasztják, ha a valós értéket a 42b. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban határozták meg;b) a pénzügyi instrumentumok csoportjai szerint a valós értéket, az értékváltozásnak a közvetlenül az eredményben, illetve a valós értékelés tartalékában elszámolt összegét;c) a származékos pénzügyi instrumentumok minden egyes csoportjára információt az instrumentumok nagyságáról és jellemzőiről, beleértve a jelentős határidőket és feltételeket, amelyek befolyásolhatják a jövőbeni cash flow összegét, ütemezését, biztonságát; ésd) a valós értékelés tartalékában az üzleti évben bekövetkezett változásairól összeállított táblázatot."2. A 43. cikk (1) bekezdésében:a) a 10. pontban a "31. és 34–42. cikk"-re történő hivatkozás helyébe a "31. és 34–42c. cikk"-re történő hivatkozás lép; ésb) a következő ponttal egészül ki:"14. Amennyiben a pénzügyi instrumentumokat nem valós értéken értékelik a 7a. szakasszal összhangban:a) a származékos pénzügyi instrumentumok minden egyes csoportjára vonatkozóan:i) az instrumentumok valós értéke, ha ez az érték meghatározható a 42b. cikk (1) bekezdésében előírt valamely módszer szerint;ii) adatok az instrumentumok nagyságáról és jellemzőiről;b) a 42a. cikk alá tartozó olyan befektetett pénzügyi eszközökre vonatkozóan, amelyeket a valós értéküket meghaladó értéken tartanak nyilván anélkül, hogy alkalmaznák azokra a 35. cikk (1) bekezdése c. pontjának aa) alpontjával összhangban lévő értékvesztés elszámolását:i) vagy az egyedi eszközök vagy azok megfelelő csoportjainak könyv szerinti értéke és valós értéke;ii) annak oka, hogy miért nem csökkentették a könyv szerinti értéket, azt a körülményt is bemutatva, amely alátámasztja azt a nézetet, hogy a könyv szerinti érték visszanyerhető lesz."3. A 44. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szövegrész lép:"(1) A tagállamok engedélyezhetik a 11. cikkben említett társaságoknak egyszerűsített kiegészítő melléklet készítését, a 43. cikk (1) bekezdésének 5–12. pontjában és (14) bekezdésének a) pontjában megkövetelt adatokat mellőzésével. A mellékletben azonban közölni kell a 43. cikk (1) bekezdésének 6. pontjában meghatározott adatokat, valamennyi tételre nézve összesítetten."4. A 46. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"f) a pénzügyi instrumentumoknak a társaság által történő hasznosításával kapcsolatban, és amennyiben lényeges az eszközök és források, a pénzügyi helyzet, valamint az eredmény megítéléséhez,- a társaság pénzügyi kockázatkezelési célkitűzéseire és politikájára, beleértve az olyan várható tranzakciók főbb típusai fedezeti ügyleteire vonatkozó politikát is, amelyeket így kezelnek, és- a társaság ár-, hitel-, likviditási és cash flow kockázatoknak való kitettségére."5. az 59. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában a "31–42. cikk"-re történő hivatkozás helyébe a "7. és 7a. szakasz"-ra történő hivatkozás lép;6. a következő cikkel egészül ki:"61a. cikkA Bizottság legkésőbb 2007. január 1-jéig felülvizsgálja a 42a–42d. cikknek, a 43. cikk (1) bekezdése 10. és 14. pontjának, a 44. cikk (1) bekezdésének, a 46. cikk (2) bekezdése f) pontjának, valamint az 59. cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának rendelkezéseit a valósérték-alapú elszámolás tekintetében szerzett tapasztalatok fényében, figyelembe véve a számvitel nemzetközi fejlődését, és szükség esetén javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a fent említett cikkek módosítását."2. cikkA 83/349/EGK hetedik irányelv a következőképpen módosul:1. A 29. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szövegrész lép:"(1) Az összevont (konszolidált) beszámolóban szereplő eszközöket és forrásokat egységes módszerekkel kell értékelni a 78/660/EGK irányelv 7. és 7a. szakaszával, valamint 60. cikkével összhangban."2. A 34. cikkben:a) a 10. pontban a "31. és 34–42. cikk"-re történő hivatkozás helyébe a "31. és 34–42c. cikk"-re történő hivatkozás lép, ésb) a következő pontokkal egészül ki:"14. Amennyiben a pénzügyi instrumentumokra a valós értéken történő értékelést alkalmazzák a 78/660/EGK irányelv 7a. szakaszával összhangban:a) az értékelési eljárásokat és módszereket alátámasztó jelentős feltételezések, ha a valós értéket az említett irányelv 42b. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint állapították meg;b) a pénzügyi instrumentumok csoportjai szerint a valós érték, az értékváltozás, amelyet közvetlenül az eredményben vagy az említett irányelv 42c. cikkével összhangban a valós értékelés tartalékában vettek számba;c) a származékos pénzügyi instrumentumok minden egyes csoportjára vonatkozóan információ az instrumentumok nagyságáról és jellemzőiről, beleértve a jelentős határidőket és feltételeket, amelyek befolyásolhatják a jövőbeni cash flow összegét, ütemezését, biztonságát; ésd) a valós értékelés tartalékában az üzleti évben bekövetkezett változásokról összeállított táblázat.15. Amennyiben a pénzügyi instrumentumokat nem valós értéken értékelik a 78/660/EGK irányelv 7a. szakaszával összhangban:a) a származékos pénzügyi instrumentumok minden egyes csoportjára vonatkozóan:i) az instrumentumok valós értéke, ha ez az érték meghatározható az említett irányelv 42b. cikkének (1) bekezdésében előírt valamely módszer szerint;ii) adatok az instrumentumok nagyságáról és jellemzőiről; ésb) az említett irányelv 42a. cikke alá tartozó olyan befektetett pénzügyi eszközökről, amelyeket a valós értéküket meghaladó értéken tartanak nyilván anélkül, hogy alkalmaznák azokra az említett irányelv 35. cikke (1) bekezdése c) pontjának aa) alpontjával összhangban lévő értékvesztés elszámolását:i) vagy az egyedi eszközök vagy azok megfelelő csoportjainak könyv szerinti értéke és valós értéke;ii) annak oka, hogy miért nem csökkentették a könyv szerinti értéket, azt a körülményt is bemutatva, amely alátámasztja azt a nézetet, hogy a könyv szerinti érték visszanyerhető lesz."3. A 36. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"e) a pénzügyi instrumentumoknak a vállalkozások által történő hasznosításával kapcsolatban, és ahol lényeges az eszközök és források, a pénzügyi helyzet, valamint az eredmény megítéléséhez,- a vállalkozások pénzügyi kockázatkezelési célkitűzéseire és politikájára, beleértve az olyan várható tranzakciók főbb típusai fedezeti ügyleteire vonatkozó politikát is, amelyeket így kezelnek, és- az ár-, a hitel-, a likviditási és a cash flow kockázatoknak való kitettségre."4. A következő cikkel egészül ki:"50a. cikkA Bizottság legkésőbb 2007. január 1-jéig felülvizsgálja a 29. cikk (1) bekezdésének, a 34. cikk (10), (14) és (15) bekezdésének és a 36. cikk (2) bekezdése e) pontjának rendelkezéseit a valósérték-alapú elszámolás tekintetében szerzett tapasztalatok fényében, figyelembe véve a számvitel nemzetközi fejlődését, és szükség esetén javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a fent említett cikkek módosítását."3. cikkA 86/635/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szövegrész lép:"(1) A 78/660/EGK irányelv 2., 3. cikkét, a 4. cikk (1), (3)–(5) bekezdését, a 6., 7., 13., 14. cikkét, a 15. cikk (3) és (4) bekezdését, a 16–21. cikkét, a 29–35. cikkét, a 37–41. cikkét, a 42. cikk első mondatát, a 42a–42d cikkét, a 45. cikk (1) bekezdését, a 46. cikk (1) és (2) bekezdését, a 48–50. cikkét, az 50a. cikkét, az 51. cikk (1) bekezdését, az 56–59. cikkét, a 61. és 61a. cikkét alkalmazni kell az ezen irányelv 2. cikkében említett intézményekre, kivéve ha ez az irányelv másként rendelkezik. Azonban ezen irányelv 35. cikkének (3) bekezdését, 36., 37. cikkét és 39. cikkének (1)–(4) bekezdését nem kell alkalmazni a 78/660/EGK irányelv 7a. szakaszával összhangban értékelt eszközökre és forrásokra."4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2004. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. szeptember 27-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökC. Picqué[1] HL C 311., 2000.10.31., 1. o.[2] HL C 268., 2000.9.19., 1. o.[3] Az Európai Parlament 2001. május 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2001.5.30-i határozata.[4] HL L 222., 1978.8.14., 11. o. A legutóbb az 1999/60/EK irányelvvel (HL L 162., 1999.6.26., 65. o.) módosított irányelv.[5] HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb az 1994. évi Csatlakozási Okmánnyal módosított irányelv.[6] HL L 372., 1986.12.31., 1. o.[7] HL L 374., 1991.12.31., 7. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2014/88/EU irányelve ( 2014. július 9. ) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek kiszámítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               10.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 201/9

         A BIZOTTSÁG 2014/88/EU IRÁNYELVE
   (2014. július 9.)
   a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek kiszámítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (vasútbiztonsági irányelv) (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/49/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamoknak – annak érdekében, hogy megkönnyítsék a közös biztonsági célok megvalósításának értékelését, és figyelemmel kísérjék a vasútbiztonság általános fejlődését – információkat kell gyűjteniük a közös biztonsági mutatókkal kapcsolatban. Az irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a közös biztonsági célok a társadalmi kockázatok tekintetében kockázatelfogadási kritériumok formájában kifejezett biztonsági szinteket hivatottak meghatározni. A közös biztonsági mutatók elsődlegesen arra szolgálnak, hogy mérjék a biztonsággal kapcsolatos teljesítményt, és elősegítsék a közös biztonsági célok gazdasági hatásvizsgálatának elvégzését. Ennek megfelelően indokolt a vasúttársaságok balesetekkel kapcsolatos költségeit leíró mutatókról olyan mutatókra áttérni, amelyek azokat a gazdasági hatásokat mérik, amelyeket a balesetek gyakorolnak a társadalomra.

               (2)

               A biztonsági teljesítmény javulása a közpolitikai intézkedések szűkös költségvetési forrásai miatt kerül pénzösszegben kifejezésre. Azokat a kezdeményezéseket kell tehát előnyben részesíteni, amelyek révén biztosított az erőforrások hatékony elosztása.

               (3)

               A 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 9. cikke azt a feladatot rója az Európai Vasúti Ügynökségre (a továbbiakban: Ügynökség), hogy a biztonsági hatóságokkal (a 2004/49/EK irányelv 3. cikkének meghatározása szerint) és a vizsgálatok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságokkal együtt hozzon létre hálózatot a 2004/49/EK irányelv I. mellékletében felsorolt közös biztonsági mutatók tartalmának meghatározása céljából. Az Ügynökség 2013. december 10-én ajánlást adott ki az I. melléklet felülvizsgálatával kapcsolatban (ERA-REC-08-2013).

               (4)

               A 2004/49/EK irányelv I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2004/49/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2004/49/EK irányelv I. mellékletének helyébe ezen irányelv mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2015. július 30-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   (3)   Ezen irányelv átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége mindaddig nem vonatkozik a Ciprusi Köztársaságra és a Máltai Köztársaságra, amíg területükön nem létesül vasúti rendszer.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 164., 2004.4.30., 44. o..

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 881/2004/EK rendelete az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról (ügynökségi rendelet) (HL L 164., 2004.4.30., 1. o.).

      MELLÉKLET
      „
            I. MELLÉKLET
            Közös biztonsági mutatók
            A 3. cikk g) pontjában meghatározott biztonsági hatóság évente beszámol a közös biztonsági mutatókról.
            A 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatos mutatókról adott esetben külön kell beszámolni.
            Ha a jelentés benyújtását követően új tényekre vagy hibákra derül fény, a biztonsági hatóság az érintett évre vonatkozó mutatókat az első alkalmas időpontban, de legkésőbb a következő éves beszámolóban módosítja vagy helyesbíti.
            A közös biztonsági mutatókra és a balesetek gazdasági hatásainak számítását szolgáló módszerekre vonatkozó közös fogalommeghatározásokat a függelék tartalmazza.
            1.   Balesetekre vonatkozó mutatók

                        1.1.

                        A jelentős balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma, a következő balesettípusok szerinti bontásban is:

                                    —

                                    vonat ütközése vasúti járművel,

                                    —

                                    vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal,

                                    —

                                    vonatkisiklás,

                                    —

                                    vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, a gyalogosokat érintő baleseteket is beleértve, a vasúti átjárók 6.2. pontban meghatározott öt típusa szerinti további bontásban is,

                                    —

                                    mozgó vasúti járműhöz köthető, személyeket érintő baleset, kivéve az öngyilkosságot és az öngyilkossági kísérletet,

                                    —

                                    vasúti járműben keletkezett tűz,

                                    —

                                    egyéb.

                              Minden jelentős balesetről az eredeti baleset típusa szerint kell beszámolni, akkor is, ha a másodlagos baleset következményei súlyosabbak (például egy vonatkisiklást követő tűz esetében).

                        1.2.

                        A súlyos sérülést szenvedett személyek és a halálos áldozatok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a baleset típusa és a következő kategóriák szerinti bontásban:

                                    —

                                    utas (az összes utaskilométerre és a személyszállító vonatok összes vonatkilométerére vonatkoztatva is),

                                    —

                                    alkalmazott vagy vállalkozó,

                                    —

                                    vasúti átjárók igénybe vevője,

                                    —

                                    illetéktelen személy,

                                    —

                                    a peronon tartózkodó egyéb személy,

                                    —

                                    nem a peronon tartózkodó egyéb személy.

                  2.   Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

            A vasúti veszélyesáru-szállításhoz kapcsolódó balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a következő kategóriák szerinti bontásban:

                        —

                        legalább egy olyan vonatot érintő baleset, amely veszélyes árut szállított, a függelék fogalommeghatározása szerint,

                        —

                        azon balesetek száma, amelyek következtében veszélyes áruk a környezetbe jutottak.

                  3.   Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

            Az öngyilkosságok és az öngyilkossági kísérletek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma.
            4.   Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

            Baleset előidézésére alkalmas körülmények abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma, a következő, baleset előidézésére alkalmas körülmények szerinti bontásban is:

                        —

                        síntörés,

                        —

                        vágánykivetődés és egyéb sínillesztési hiba,

                        —

                        a biztonságot veszélyeztető jelzési hibák,

                        —

                        a »Megállj« állású jelző meghaladása a jelző melletti tényleges elhaladással,

                        —

                        a »Megállj« állású jelző meghaladása a jelző melletti tényleges elhaladás nélkül,

                        —

                        üzemben lévő jármű keréktörése,

                        —

                        üzemben lévő jármű tengelytörése.

                  Minden olyan körülményről be kell számolni, amely balesetet idézhetett volna elő, függetlenül attól, hogy okozott-e balesetet vagy sem. (Azt a körülményt, amely jelentős balesethez vezetett, a körülményekre vonatkozó mutatókkal kapcsolatban is jelenteni kell; azon körülményt, amely nem vezetett jelentős balesethez, nem kell jelenteni a körülményekre vonatkozó mutatókkal kapcsolatban).
            5.   Mutatók a balesetek gazdasági hatásainak számításához

            A következő paraméterek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) összege euróban:

                        —

                        a halálesetek és a súlyos sérülések száma, megszorozva a balesetmegelőzési értékkel,

                        —

                        a környezetkárosítás költsége,

                        —

                        a vasúti jármű és az infrastruktúra fizikai károsodásának költsége,

                        —

                        a baleset miatti késések költsége.

                  A biztonsági hatóság beszámol a jelentős balesetek gazdasági hatásáról.
            A balesetmegelőzési érték a személyi sérüléssel járó baleset megelőzéséhez a társadalom által társított értéket jelenti, ennélfogva a balesetben részes személyek kártérítési kötelezettségének megállapítására nem használható fel.
            6.   Az infrastruktúra műszaki biztonságára és az ennek érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

                        6.1.

                        Vonatbiztosítási rendszerrel üzemelő vágányok százalékos aránya, valamint fedélzeti vonatbiztosítási rendszer mellett megtett vonatkilométerek százalékos aránya, ahol e rendszerek a következőket biztosítják:

                                    —

                                    figyelmeztető jelzés,

                                    —

                                    figyelmeztető jelzés és automatikus megállítás,

                                    —

                                    figyelmeztető jelzés és automatikus megállítás, valamint diszkrét sebességfelügyelet,

                                    —

                                    figyelmeztető jelzés és automatikus megállítás, valamint folyamatos sebességfelügyelet.

                        6.2.

                        Vasúti átjárók abszolút és relatív (vonalkilométerre és vágánykilométerre vonatkoztatott) száma a következő öt típus szerinti bontásban:

                                    a)

                                    biztosítás nélküli vasúti átjáró,

                                    b)

                                    biztosított vasúti átjáró:

                                                i.

                                                manuális;

                                                ii.

                                                automatikus, igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel;

                                                iii.

                                                automatikus, igénybevevő-oldali védelemmel;

                                                iv.

                                                vasútoldali védelemmel.

            Függelék
            Fogalommeghatározások a közös biztonsági mutatók és a balesetek gazdasági hatásainak számítására szolgáló módszerek értelmezéséhez
            1.   Balesetekre vonatkozó mutatók

            1.1.   »Jelentős baleset«: minden olyan baleset, amely legalább egy mozgásban lévő vasúti járművet érint, és legalább egy személy halálát vagy súlyos sérülését idézi elő, vagy jelentős kárt okoz a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben, vagy jelentős forgalmi zavart okoz, kivéve a műhelyekben, a raktárakban és a járműtelephelyeken bekövetkező baleseteket;
            1.2.   »jelentős kár a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben«: a 150 000 EUR összeget elérő vagy meghaladó mértékű kár;
            1.3.   »jelentős forgalmi zavar«: olyan forgalmi zavar, amelynek következtében valamely vasúti fővonalon a vonatforgalom legalább hat órán át szünetel;
            1.4.   »vonat«: egy vagy több mozdony vagy vasúti motorkocsi által vontatott egy vagy több olyan vasúti jármű, továbbá önállóan közlekedő olyan vasúti motorkocsi, amely egy meghatározott szám vagy egyedi elnevezés alatt egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig közlekedik, ideértve az üres mozdonymenetet, vagyis az önmagában közlekedő mozdonyt is;
            1.5.   »vonat ütközése vasúti járművel«: vonat valamely részének frontális ütközése, ráfutásos ütközése vagy oldalütközése másik vonat vagy vasúti jármű valamely részével vagy tolatásban részt vevő vasúti járművel;
            1.6.   »vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal«: vonat valamely részének ütközése a vasúti pályán vagy annak közelében lévő, oda rögzített vagy ott ideiglenesen jelen lévő tárggyal (a vasúti átjáróban az átkelő jármű vagy az átjáró igénybe vevője által elhagyott tárgy kivételével), ideértve a felsővezetékkel való ütközést is;
            1.7.   »vonatkisiklás«: minden olyan esemény, amelynek során a vonatnak legalább egy kereke a vasúti sínt elhagyja;
            1.8.   »vasúti átjáróban bekövetkezett baleset«: szintbeni vasúti átjáróban bekövetkező olyan baleset, amelynek résztvevője legalább egy vasúti jármű, valamint egy vagy több áthaladó jármű, az átjáró más igénybe vevője (például gyalogos), vagy áthaladó jármű vagy az átjáró valamely igénybe vevője által a vasúti pályán vagy annak közelében elhagyott, ideiglenesen ott lévő más tárgy;
            1.9.   »mozgó vasúti járműhöz köthető, személyeket érintő baleset«: egy vagy több személyt érintő olyan baleset, amelynek során az adott személyt vagy személyeket a vasúti jármű elüti, vagy a vasúti járműhöz rögzített vagy arról leváló valamely tárgy megüti; ide tartozik a vasúti járműről leeső személy, valamint a vasúti járművön utazó olyan személy is, aki a jármű belsejében elesik vagy egy nem rögzített tárgy eltalál;
            1.10.   »vasúti járműben keletkezett tűz«: a vasúti járműben (beleértve rakományát is) a kiindulási állomás és a rendeltetési állomás közötti közlekedése közben (beleértve a kiindulási állomáson, a közbenső állomásokon és megállóhelyeken, valamint a rendeltetési állomáson való tartózkodását is) vagy vonatrendezés közben bekövetkező tűz vagy robbanás;
            1.11.   »egyéb (baleset)«: valamennyi baleset, kivéve a következőket: vonat ütközése vasúti járművel, vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal, vonatkisiklás, vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, mozgó vasúti járműhöz köthető, személyeket érintő baleset és vasúti járműben keletkezett tűz;
            1.12.   »utas«: vasúton utazó, nem a vonat személyzetéhez tartozó személy; a baleseti statisztikák vonatkozásában a mozgó vonatra való felszállást vagy a mozgó vonatról való leszállást megkísérlő utas is;
            1.13.   »alkalmazott vagy vállalkozó«: minden olyan személy, akinek foglalkoztatása a vasúttal kapcsolatos, és a baleset időpontjában a munkáját végzi, ideértve a vállalkozó által foglalkoztatott személyzetet, az önálló vállalkozókat, a vonatszemélyzet tagjait, valamint a vasúti járművek és a vasúti infrastruktúra kezelését végző személyeket is;
            1.14.   »vasúti átjáró igénybe vevője«: minden olyan személy, aki vasútvonalon való átkelés céljából bármilyen közlekedési eszközön vagy gyalogosan szintbeni vasúti átjárót vesz igénybe;
            1.15.   »illetéktelen személy«: minden olyan személy, aki olyan vasúti létesítményen tartózkodik, ahol tilos volna tartózkodnia, kivéve a vasúti átjáró igénybe vevőjét;
            1.16.   »a peronon tartózkodó egyéb személy«: a vasúti peronon lévő minden olyan személy, aki nem az »utas«, az »alkalmazott vagy vállalkozó«, a »vasúti átjáró igénybe vevője«, az »illetéktelen személy« vagy a »nem a peronon tartózkodó egyéb személy« meghatározások alá tartozik;
            1.17.   »nem a peronon tartózkodó egyéb személy«: minden olyan, nem a vasúti peronon lévő személy, aki nem az »utas«, az »alkalmazott vagy vállalkozó«, a »vasúti átjáró igénybe vevője«, »a peronon tartózkodó egyéb személy« vagy az »illetéktelen személy« meghatározások alá tartozik;
            1.18.   »halálos áldozat (haláleset)«: minden olyan személy, aki a baleset következtében a helyszínen vagy a balesetet követő 30 napon belül elhunyt, kivéve az öngyilkosságot elkövető személyt;
            1.19.   »súlyos sérülést szenvedett személy (súlyos sérülés)«: olyan sérült, aki baleset következtében 24 óránál hosszabb ideig kórházi kezelésre szorult, kivéve az öngyilkossági kísérletet elkövető személyt.
            2.   Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

            2.1.   »Veszélyesáru-szállításhoz kapcsolódó baleset«: olyan baleset vagy váratlan esemény, amely a RID (1)/ADR 1.8.5. szakasza értelmében bejelentési kötelezettség alá esik;
            2.2.   »veszélyes áru«: olyan anyag vagy tárgy, amelynek fuvarozása a RID értelmében tilos vagy csak az abban előírt feltételekkel engedélyezett.
            3.   Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

            3.1.   »Öngyilkosság«: az illetékes nemzeti hatóság regisztrációja és minősítése alapján halállal végződő olyan cselekmény, amelynek során a személy önszántából saját magán testi sérülést idéz elő;
            3.2.   »öngyilkossági kísérlet«: súlyos sérüléssel végződő olyan cselekmény, amelynek során a személy önszántából saját magán testi sérülést idéz elő.
            4.   Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

            4.1.   »Síntörés«: az a jelenség, amelynek során egy sín két vagy több darabra válik szét, vagy egy sínről fémdarab válik le oly módon, hogy a sínben hosszirányban 50 mm-nél, a futófelületre merőleges értelemben 10 mm-nél nagyobb folytonossági hiány keletkezik;
            4.2.   »vágánykivetődés vagy egyéb sínillesztési hiba«: a vágány folytonosságával vagy geometriájával összefüggő olyan meghibásodás, amely vágányzár alkalmazását vagy sebességkorlátozás azonnali bevezetését teszi szükségessé;
            4.3.   »biztonságot veszélyeztető jelzési hiba«: jelzőrendszer olyan műszaki meghibásodása, amelynek következtében a kiadott jelzés (akár az infrastruktúra, akár a vasúti jármű felé) a szükségesnél enyhébb mértékű korlátozásra utasít;
            4.4.   »a »Megállj« állású jelző meghaladása a jelző melletti tényleges elhaladással«: minden olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez és a »Megállj« állású jelzőt meghaladja;
            4.5.   »a »Megállj« állású jelző meghaladása a jelző melletti tényleges elhaladás nélkül«: minden olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez anélkül, hogy meghaladná a »Megállj« állású jelzőt.
            A 4.4. és 4.5. pontban leírt engedélyezetten túli mozgás a következő objektumok melletti elhaladást jelenti:

                        —

                        a pálya menti színes fényjelző vagy alakjelző, ha veszélyt jelez vagy »Megállj« jelzést ad, és a vonatbiztosítási rendszer nem üzemel,

                        —

                        a vonatbiztosítási rendszer által a biztonsággal összefüggésben adott menetengedély végpontja,

                        —

                        az előírásoknak megfelelő, szóbeli vagy írásbeli engedélyezéssel megjelölt pont,

                        —

                        a »megállás helye« jelző (az ütközőbakot nem beleértve) és a kézi jelzés.

                  Nem tartozik ide az az eset, amikor vontatójármű nélküli vasúti jármű vagy felügyelet nélkül hagyott vonat fut túl tilos jelzést. Nem tartozik ide az az eset sem, amikor a jelzőt bármely okból nem állítják kellő időben tilosra ahhoz, hogy a vonat a jelző előtt megállítható legyen.
            A biztonsági hatóságok az engedélyezetten túli mozgás felsorolt négy mutatójáról külön-külön is beszámolhatnak, de minden esetben be kell számolniuk legalább a négy kategóriára vonatkozó adatokat tartalmazó összesített mutatóról.
            4.6.   »Üzemben lévő jármű keréktörése«: a kerékben bekövetkezett olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában.
            4.7.   »Üzemben lévő jármű tengelytörése«: a tengelyben bekövetkezett olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában.
            5.   Közös módszertan a balesetek gazdasági hatásainak számításához

            5.1.   A balesetmegelőzési értéket a következő összetevők alkotják:

                        1.

                        a biztonság önmagában vett értéke: az alkalmazás szerinti országban elvégzett kikérdezéses (közvetlen) preferenciamérésekből a fizetési hajlandóságra vonatkozóan származtatott értékek;

                        2.

                        a közvetlen és a közvetett gazdasági költség, vagyis az adott tagállamban becsült olyan költségértékek, amelyek magukban foglalják:

                                    —

                                    az orvosi és a rehabilitációs költségeket,

                                    —

                                    a bírósági eljárás költségeit, a rendőrség, a baleset kivizsgálásában részt vevő magánszervezetek és a mentőszolgálat költségeit, valamint a biztosítási ügyintézési költségeket,

                                    —

                                    a termeléskiesést, vagyis azon áruk és szolgáltatások társadalmi értékét, amelyeket az adott személy előállíthatott volna, ha a baleset nem következett volna be.

                  A balesetekhez kapcsolódó költségek kiszámításakor külön kell kezelni a halálos áldozatot követelő és a súlyos sérüléseket okozó baleseteket (a halálos áldozatot követelő és a súlyos sérüléseket okozó balesetekre különböző balesetmegelőzési értékek vonatkoznak).
            5.2.   A biztonság önmagában vett értéke és a közvetlen és a közvetett gazdasági költségek felvételének közös elvei:
            A biztonság önmagában vett értéke vonatkozásában azt, hogy a rendelkezésre álló becslések megfelelőek-e, a következő megfontolások alapján kell megítélni:

                        —

                        a becsléseknek olyan értékelési rendszerhez kell illeszkedniük, amely a közlekedési ágazatban bekövetkező halálesetek kockázatának csökkentésére vonatkozik, és kikérdezéses (közvetlen) preferenciamérések felhasználásával kell törekedniük a fizetési hajlandóság meghatározására,

                        —

                        a válaszadói mintának az érintett populációra nézve reprezentatívnak kell lennie. A mintának – a populáció más lényeges társadalmi-gazdasági és demográfiai jellemzőinek eloszlásán túlmenően – reprezentatívnak kell lennie, különösen a populáció kor és jövedelem szerinti megoszlására nézve,

                        —

                        a fizetési hajlandóság meghatározásához a kérdőíveket úgy kell összeállítani, hogy a rajtuk szereplő kérdések a válaszadók számára egyértelműek és tartalmasak legyenek.

                  A közvetlen és a közvetett gazdasági költségeket a társadalomra háruló valós költségekből kiindulva kell felvenni.
            5.3.   Fogalommeghatározások
            5.3.1.   »A környezetkárosítás költsége«: a károsodott területnek a vasúti balesetet megelőző állapotra való helyreállításához a vasúttársaság és az infrastruktúra működtetője által viselendő költség, melynek összegét a vasúttársaság, illetve az infrastruktúra működtetője korábbi tapasztalataiból kiindulva kell felvenni.
            5.3.2.   »A vasúti jármű és az infrastruktúra fizikai károsodásának költsége«: ha a vasúti jármű vagy infrastruktúra javításra alkalmatlan, akkor az azonos funkciók ellátására képes és azonos műszaki paraméterekkel rendelkező vasúti járművel vagy infrastruktúrával való helyettesítés költsége; ha nem, akkor a javítható vasúti jármű vagy infrastruktúra baleset előtti állapota helyreállításának költsége, amelyeknek költségbecslését a vasúttársaság, illetve az infrastruktúra működtetője végzi el saját korábbi tapasztalataiból kiindulva, ideértve a vasúti jármű haszonbérbe vételének költségét is abban az esetben, ha a károsodott jármű helyettesítésére új járművet kell igénybe venni.
            5.3.3.   »Baleset miatti késések költsége«: a vasút igénybe vevőinél (az utasoknál és a teherfuvarozási szolgáltatás igénybe vevőinél) a baleset következtében jelentkező késések pénzben kifejezett értéke, amelyet a következő modell alapján kell számítani:

               VT = az utazási időben elért megtakarítás pénzben kifejezett értéke

               A vonaton utazó utas idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva)

            VTP = [Üzleti céllal utazók VT-je] * [Üzleti céllal utazók százalékos aránya éves átlagban] + [Nem üzleti céllal utazók VT-je]*[Nem céllal utazók százalékos aránya éves átlagban]
            A VTP értékét EUR/utas/óra egységben kell kifejezni.
            »üzleti céllal utazó«: olyan utas, aki munkához kapcsolódó tevékenységeiből kifolyólag utazik, az ingázást nem ideértve.

               A tehervonat idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva)

            VTF = [a tehervonatok VT-je]*[(tonnakilométer)/(vonatkilométer)]
            A VTF értékét EUR/tonna/óra egységben kell kifejezni.
            Vonatonként szállított áru mennyisége tonnában, éves átlagban = (tonnakilométer)/(vonatkilométer)

               CM = a vonat 1 perces késésének költsége

               Személyszállító vonat

            CMP = K1 * (VTP/60) * [(utaskilométer)/(vonatkilométer)]
            Vonatonként szállított utasok száma éves átlagban = (utaskilométer)/(vonatkilométer)

               Tehervonat

            CMF = K2 * (VTF/60)
            A K1 és a K2 tényező az idő pénzben kifejezett értéke és a késés pénzben kifejezett értéke közötti összefüggést fejezi ki, és értékét kikérdezéses (közvetlen) preferenciamérések alapján kell felvenni, figyelemmel arra, hogy a késés miatt elvesztegetett időt az emberek sokkal negatívabban értékelik, mint az eleve utazásra szánt időt.
            A baleset miatti késések költsége = CMP * (A személyszállító vonat késése percben kifejezve) + CMF * (A tehervonat késése percben kifejezve)

               A modell alkalmazási tartománya

            A késések költségét a jelentős balesetek esetében a következő módon kell kiszámítani:

                        —

                        a baleset által érintett vasútvonalak végállomásán mért valós késések,

                        —

                        valós – vagy ha ez nem lehetséges, becsült – késések a többi érintett vonalon.

                  6.   Az infrastruktúra műszaki biztonságára és az ennek érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

            6.1.   »Vonatbiztosítási rendszer«: a jelzések és a sebességkorlátozások betartásának biztosítását segítő rendszer.
            6.2.   »Fedélzeti rendszerek«: a mozdonyvezetőt a pálya menti jelzőknek és a vezetőfülke jelzőinek figyelésében segítő, és ezáltal a »Megállj« állású jelzők figyelembevételét és a sebességkorlátozások betartását elősegítő rendszerek. A fedélzeti vonatbiztosítási rendszerek a következőkre terjednek ki:

                        a)

                        figyelmeztető jelzés, automatikus figyelmeztető jelzést adva a mozdonyvezetőnek;

                        b)

                        figyelmeztető jelzés és automatikus megállítás, automatikus figyelmeztető jelzést adva a mozdonyvezetőnek és automatikus megállítás a »Megállj« állású jelző meghaladása esetén;

                        c)

                        figyelmeztető jelzés és automatikus megállítás, valamint diszkrét sebességfelügyelet a »Megállj« állású jelző figyelembevételének biztosítása érdekében, ahol a »diszkrét sebességfelügyelet« a sebességnek a jelzőhöz közeledve bizonyos helyeken (sebességcsapdák) történő felügyeletét jelenti;

                        d)

                        figyelmeztető jelzés és automatikus megállítás, valamint folyamatos sebességfelügyelet, a »Megállj« állású jelző figyelembevételének biztosítására és a sebességkorlátozások folyamatos felügyeletére egy adott vasútvonalon, ahol a folyamatos sebességfelügyelet a vasútvonal valamennyi szakaszán megengedett maximális célsebesség folyamatos kijelzését jelenti.

                  A d) típus automatikus vonatbiztosítási rendszernek tekintendő.
            6.3.   »Vasúti átjáró«: valamely út vagy közlekedőút és a vasút közötti, az infrastruktúra működtetője által elismert, a nagyközönség vagy egyes igénybe vevők számára nyitva álló szintbeni kereszteződés. A fogalom nem terjed ki az állomás peronjai közötti átjárókra, sem a vágányokon átvezető, kizárólag az alkalmazottak által használható átkelőkre.
            6.4.   »Út«: a vasúti balesetekre vonatkozó statisztikák céljából minden közút és magántulajdonban lévő út, utca, főközlekedési út, a hozzájuk tartozó gyalogosutat és kerékpárosutat is ideértve.
            6.5.   »Közlekedőút«: minden, emberek, állatok, járművek vagy gépek áthaladására szolgáló, az »út« fogalmát ki nem merítő út.
            6.6.   »Biztosítás nélküli vasúti átjáró«: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői semmiféle figyelmeztető jelzést nem kapnak, sem védelemben nem részesülnek, amikor számukra az átjárón való átkelés nem biztonságos.
            6.7.   »Biztosított vasúti átjáró«: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői a közeledő vonattal szemben védelemben részesülnek vagy a közeledő vonatról figyelmeztető jelzést kapnak oly módon, hogy bizonyos eszközök vagy készülékek aktiválódnak, amikor az igénybe vevő számára az átjárón való átkelés nem biztonságos.

                        —

                        A fizikai eszközökkel biztosított védelem eszközei:

                                    —

                                    fél- vagy teljes sorompó,

                                    —

                                    kapu.

                        —

                        A vasúti átjáróban elhelyezett, helyhez kötött készülékkel történő figyelmeztetés eszközei:

                                    —

                                    látható jelzés: fénysorompó,

                                    —

                                    hangjelző készülékek: csengő, kürt, duda stb.

                  A biztosított vasúti átjárók osztályai a következők:

                        a)

                        Kézi működtetésű: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali védelmet vagy figyelmeztető jelzést kézi úton egy vasúti alkalmazott aktiválja.

                        b)

                        Automatikus, igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzést a közeledő vonat aktiválja.

                        c)

                        Automatikus, igénybevevő-oldali védelemmel: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali védelmet a közeledő vonat aktiválja. Ebbe a kategóriába sorolandók az igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel egyaránt rendelkező vasúti átjárók.

                        d)

                        »vasútoldali védelem«: olyan vasúti átjáró, ahol egy jelző vagy egy más vonatvédelmi rendszer a vonat továbbhaladását csak akkor engedi, ha a vasúti átjáró igénybevevő-oldali védelme teljes, és a vasúti átjáróban nem tartózkodik senki;

                  7.   Fogalommeghatározások a relatív mennyiségek viszonyítási alapjának felvételéhez

            7.1.   »Vonatkilométer«: egy vonat egy kilométer távolságon történő mozgására vonatkozó mértékegység. Távolságként – ha rendelkezésre áll – a ténylegesen megtett távolságot, egyébként a kiindulási és a rendeltetési hely közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni.
            7.2.   »Utaskilométer«: egy utas egy kilométer távolságon történő vasúti szállítására vonatkozó mértékegység. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni.
            7.3.   »Vonalkilométer«: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózat kilométerben számított hossza. Többvágányú vonal esetében a kiindulási és a rendeltetési hely közötti távolságot csak egyszeresen kell figyelembe venni.
            7.4.   »Vágánykilométer«: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózat kilométerben számított hossza. Többvágányú vonal esetében minden egyes vágányt figyelembe kell venni.
         ”

         (1)  A veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzat (RID), amelyet a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.) épített be az uniós jogba.


Fontos jogi nyilatkozat

|

31988L0361

A Tanács irányelve (1988. június 24.) a Szerződés 67. cikkének végrehajtásáról

Hivatalos Lap L 178 , 08/07/1988 o. 0005 - 0018 finn különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0044  svéd különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0044  CS.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 ET.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 HU.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 LT.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 LV.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 MT.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 PL.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 SK.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23 SL.ES fejezet 10 kötet 001 o. 10  - 23

		A Tanács irányelve(1988. június 24.)a Szerződés 67. cikkének végrehajtásáról(88/361/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 69. cikkére és 70. cikkének (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a Monetáris Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a Szerződés 8a. cikke kimondja, hogy a belső piac olyan belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződés egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül biztosított a tőke szabad mozgása;mivel a tagállamoknak képesnek kell lenniük a banki likviditás szabályozásához szükséges intézkedések meghozatalára; mivel ezen intézkedéseknek e célra kell korlátozódniuk;mivel a tagállamoknak szükség esetén képesnek kell lenniük ideiglenes jelleggel és a megfelelő közösségi eljárások keretében azon rövid távú tőkemozgások korlátozására irányuló intézkedések meghozatalára, amelyek az alapvető gazdasági mutatókban lévő értékelhető eltérés hiányában is jelentős mértékben akadályozhatják azok belső monetáris és árfolyam-politikájának megvalósítását;mivel az átláthatóság érdekében - az ezen irányelvben megállapított rendelkezéseknek megfelelően - a tőkemozgások területén meg kell jelölni a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság javára az 1985. évi csatlakozási okmányban meghozott átmeneti intézkedések hatályát;mivel a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az 1985. évi csatlakozási okmány 61-66. cikkeinek, illetőleg 222-232. cikkeinek rendelkezései értelmében lehetősége van a legutóbb a 86/566/EGK irányelvvel [3] módosított, a Szerződés 67. cikkének végrehajtásáról szóló, 1960. május 11-i első tanácsi irányelvben [4] meghatározott kötelezettségektől való eltérés keretében bizonyos tőkemozgások liberalizációjának elhalasztására; mivel a 86/566/EGK irányelv szintén meghatároz átmeneti intézkedéseket az említett két tagállam javára a tőkemozgások liberalizációjára vonatkozó kötelezettségek tekintetében; mivel a két említett tagállamnak rendelkeznie kell azon lehetőséggel, hogy elhalaszthassák az ezen irányelvből következő új liberalizációs kötelezettségek alkalmazását;mivel a Görög Köztársaság és Írország, bár eltérő mértékben, fizetésimérleg-nehézségekkel és magas külföldi eladósodással néz szembe; mivel e két tagállam tőkemozgásainak azonnali és teljes liberalizációja megnehezítené azon intézkedések alkalmazásának folytatását, amelyeket külgazdasági pozícióik javítása, illetve pénzügyi rendszereiknek a Közösség integrált pénzügyi piacának követelményeihez való jobb hozzáigazítása céljából hoztak; mivel a Szerződés 8c. cikkének megfelelően e két tagállam számára további, sajátos körülményeiket figyelembe vevő határidőt kell kitűzni arra, hogy az ezen irányelvből eredő kötelezettségeknek megfeleljenek;mivel a tőkemozgások teljes liberalizációja bizonyos tagállamokban, különösen a határ menti területeken növelheti a másodlagos lakóhelyek piacán felmerülő nehézségeket; mivel az ilyen vásárlásokat szabályozó, hatályos nemzeti jogszabályokat nem érintheti ezen irányelv hatálybalépése;mivel ezen irányelv hatálybaléptetésére elfogadott időszakot fel kell használni annak érdekében, hogy a Bizottság a nemzeti adórendszerek különbözőségéből adódó adócsalások, adókijátszások, adókikerülések kockázatainak megszüntetésére, illetve csökkentésére irányuló javaslatokat nyújthasson be, valamint hogy a Tanács állást foglalhasson az ilyen javaslatokról;mivel - a Szerződés 70. cikk (1) bekezdésének megfelelően - a Közösség törekszik arra, hogy a tőkemozgások tekintetében a liberalizáció lehető legmagasabb fokát érje el a Közösségben honos személyek és a harmadik országok állampolgárai között;mivel a harmadik országokba irányuló vagy onnan származó nagymértékű, rövid távú tőkemozgások komolyan zavarhatják a tagállamok monetáris vagy pénzügyi helyzetét, illetve komoly feszültséget okozhatnak a devizapiacokon; mivel az ilyen fejlemények károsnak bizonyulhatnak az Európai Monetáris Rendszer kohéziójára, a belső piac harmonikus működésére és a gazdasági és monetáris unió fokozatos megvalósítására nézve; mivel emiatt meg kell teremteni a tagállamok összehangolt fellépéséhez szükséges feltételeket, amennyiben az ilyen fellépés szükségesnek bizonyulna;mivel ezen irányelv a nemzetközi tőkeáramlások szabályozásáról és azok belföldi fizetőképességre gyakorolt nemkívánatos hatásainak semlegesítéséről szóló 1972. március 21-i 72/156/EGK tanácsi irányelv [5] helyébe lép; mivel a 72/156/EGK irányelv ennek megfelelően hatályát veszti,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A következő rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok eltörlik a tagállamokban honos személyek közötti tőkemozgásokra vonatkozó korlátozásokat. Az irányelv alkalmazásának megkönnyítése érdekében a tőkemozgások osztályozása az I. mellékletben foglalt nómenklatúrával összhangban történik.(2) A tőkemozgásokhoz kapcsolódó fizetési átutalások ugyanazon árfolyamfeltételek mellett történnek, mint amelyek a folyó ügyletekre vonatkozó fizetésekre vonatkoznak.2. cikkA tagállamok értesítik a központi bankok elnökeinek bizottságát, a Monetáris Bizottságot és a Bizottságot azon banki likviditást szabályozó, legfrissebb intézkedéseikről, amelyek különleges hatást gyakorolnak a hitelintézetek nem honos személyekkel lebonyolított tőkeműveleteire; ezen értesítés legkésőbb az intézkedések hatálybalépésének napjáig megtörténik.Ezen intézkedések a belföldi monetáris szabályozás szükségleteinek megfelelő mértékre korlátozódnak. A Monetáris Bizottság és a központi bankok elnökeinek bizottsága véleményt nyújt be a Bizottsághoz e tárgyban.3. cikk(1) Abban az esetben, amikor kivételes nagyságú, rövid távú tőkemozgások a devizapiacokon súlyos feszültséget és egy tagállam monetáris és árfolyam-politikájának végrehajtásában komoly zavarokat okoznak, amely különösen a belföldi likviditás jelentős ingadozásaiban tükröződik, a Bizottság - a Monetáris Bizottsággal és a központi bankok elnökeinek bizottságával való konzultációt követően - felhatalmazást adhat az érintett tagállamnak a II. mellékletben felsorolt tőkemozgások tekintetében óvintézkedések meghozatalára, amelyek feltételeit és részleteit a Bizottság határozza meg.(2) A fent említett óvintézkedéseket, szükség szerint azok sürgőssége miatt, maga az érintett tagállam is meghozhatja. A Bizottságot és a többi tagállamot legkésőbb az intézkedések hatálybalépésének napjáig tájékoztatni kell az ilyen intézkedésekről. A Bizottság a Monetáris Bizottsággal és a központi bankok elnökeinek bizottságával folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy az érintett tagállam továbbra is alkalmazhatja-e ezen intézkedéseket, vagy azokat módosítania kell, illetve hatályon kívül kell helyeznie.(3) A Bizottság (1) és (2) bekezdés értelmében hozott határozatait a Tanács minősített többséggel eljárva hatályon kívül helyezheti vagy módosíthatja.(4) Az e cikk alapján meghozott óvintézkedések alkalmazásának időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot.(5) A Tanács 1992. december 31-ig a Bizottság jelentése alapján és a Monetáris Bizottság, illetve a központi bankok elnökeinek bizottsága véleménynyilvánítása után megvizsgálja, hogy e cikk rendelkezései alapelvüket és részleteiket illetően továbbra is megfelelnek-e azon követelményeknek, amelyek teljesítésére létrehozták őket.4. cikkEzen irányelv nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy meghozzák - különösen az adójogi és a pénzügyi intézmények prudenciális felügyeletére vonatkozó jogi szabályozás területén - a szükséges intézkedéseket a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseik megsértésének megakadályozása érdekében, illetve megállapítsák a tőkemozgások közigazgatási és statisztikai információk céljából való bejelentésére vonatkozó eljárásokat.Ezen intézkedések és eljárások alkalmazása nem eredményezheti a közösségi jogszabályoknak megfelelően lebonyolított tőkemozgások akadályozását.5. cikkA Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság tekintetében az 1985. évi csatlakozási okmány rendelkezéseinek hatálya - a tőkemozgások I. mellékletben foglalt nómenklatúrájával összhangban - a III. mellékletben meghatározottak szerint alakul.6. cikk(1) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1990. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Továbbá tájékoztatják a Bizottságot minden új intézkedésről, illetve az I. mellékletben felsorolt, tőkemozgásokat szabályozó rendelkezések minden módosításáról, legkésőbb azok hatálybalépésének időpontjáig.(2) A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság - az 1985. évi csatlakozási okmány 61-66. cikke és 222-232. cikke sérelme nélkül -, valamint a Görög Köztársaság és Írország átmenetileg továbbra is alkalmazhatja a IV. mellékletben felsorolt tőkemozgásokra vonatkozó korlátozásokat az említett mellékletben megállapított feltételek mellett és az ott meghatározott határidők keretein belül.Amennyiben a IV. melléklet III. és IV. listájában említett tőkemozgások liberalizációjára megállapított határidő lejárta előtt a Portugál Köztársaság vagy a Görög Köztársaság úgy ítéli meg, hogy a liberalizációt különösen a fizetési mérlegben jelentkező nehézségek vagy a nemzeti pénzügyi rendszer elégtelen mértékű hozzáigazítása miatt nem tudja érvényesíteni, a Bizottság e tagállamok egyikének kérelme alapján, a Monetáris Bizottsággal együttműködésben felülvizsgálja az érintett tagállam gazdasági és pénzügyi helyzetét. E felülvizsgálat eredményei alapján a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak az említett tőkemozgások egészének vagy részének liberalizációjára megállapított határidő meghosszabbítására. E meghosszabbítás nem haladhatja meg a három évet. A Tanács a Szerződés 69. cikkében szabályozott eljárással összhangban jár el.(3) A Belga Királyság és a Luxemburgi Nagyhercegség az V. mellékletben megállapított feltételek mellett és időtartam alatt átmenetileg tovább működtetheti a kettős devizapiacot.(4) A másodlagos lakóhelyek megszerzését szabályozó, hatályos nemzeti jogszabályokat fenn lehet tartani addig, amíg a Tanács a Szerződés 69. cikkével összhangban e területen további rendelkezéseket fogad el. E rendelkezés nem érinti a közösségi jog egyéb rendelkezéseinek alkalmazhatóságát.(5) A Bizottság 1988. december 31-ig javaslatokat nyújt be a Tanácsnak, amelyek célja a megtakarítások adóztatására vonatkozó nemzeti rendszerek és e rendszerek alkalmazása ellenőrzésének különbözőségéből eredő adócsalások, adókijátszások, adókikerülések kockázatainak megszüntetése és csökkentése.A Tanács 1989. június 30-ig állást foglal a Bizottság e javaslatairól. A közösségi adórendelkezéseket a Szerződéssel összhangban egyhangúlag kell elfogadni.7. cikk(1) Ezen irányelv egyéb rendelkezéseire figyelemmel, a tagállamok a harmadik országokkal lebonyolított tőkemozgásokkal kapcsolatos átutalások kezelésénél arra törekednek, hogy ugyanazon liberalizációs szintet érjék el, mint a többi tagállam honos személyeivel lebonyolított műveletek esetében.Az előző albekezdés rendelkezései nem érintik a tagállamok nemzeti szabályainak, illetve a közösségi jogszabályok harmadik országokkal szemben történő alkalmazását - és különösen bizonyos kölcsönös feltételeket - a vállalkozások alapítását, a pénzügyi szolgáltatások nyújtását és értékpapírok tőkepiacokra történő bevezetését magában foglaló műveletekre vonatkozóan.(2) Amennyiben harmadik országokba irányuló, illetve onnan eredő, nagymértékű rövid távú tőkemozgások komoly zavart okoznak a tagállamok vagy egyes tagállamok belső vagy külső monetáris vagy pénzügyi helyzetében vagy súlyos feszültséget okoznak a Közösségen belüli vagy a Közösség és harmadik országok közötti devizakapcsolatokban, a tagállamok konzultációt folytatnak az ilyen nehézségek leküzdésére hozandó intézkedésekről. E konzultáció a Bizottság vagy bármely tagállam kezdeményezésére a központi bankok elnökeinek bizottságában és a Monetáris Bizottságban történik.8. cikkA Monetáris Bizottság évente legalább egyszer megvizsgálja ezen irányelv alkalmazásának eredményeképpen létrejövő, a szabad tőkemozgásokra vonatkozó helyzetet. A vizsgálat kiterjed azon hitel-, pénzügyi és monetáris piacok nemzeti szabályozására vonatkozó intézkedésekre, amelyek sajátos hatást gyakorolnak a nemzetközi tőkemozgásokra és ezen irányelv valamennyi egyéb vonatkozására. A Monetáris Bizottság jelentést készít a Bizottság számára e vizsgálat eredményeiről.9. cikkA 1960. május 11-i első irányelv és a 72/156/EGK irányelv 1990. július 1-jétől hatályát veszti.10. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1988. június 24-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Bangemann[1] HL C 26., 1988.2.1., 1. o.[2] 1988. június 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL L 332., 1986.11.26., 22. o.[4] HL 43., 1960.7.12., 921/60. o.[5] HL L 91., 1972.4.18., 13. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAZ IRÁNYELV 1. CIKKÉBEN EMLÍTETT TŐKEMOZGÁSOK NÓMENKLATÚRÁJAE nómenklatúrában a tőkemozgások besorolása a vonatkozó aktívák és források gazdasági természetével összhangban történt, nemzeti pénznemben vagy devizában kifejezve.E nómenklatúrában felsorolt tőkemozgások az alábbi műveleteket ölelik fel:- a tőkemozgások lebonyolításához szükséges valamennyi művelet: az ügylet megkötése és teljesítése és a kapcsolódó átutalások. Az ügyletek általában különböző tagállamok honos személyei között jönnek létre, bár bizonyos tőkemozgásokat egyetlen személy is bonyolíthat saját számlájára (pl. kivándorlók tulajdonát képező aktívák átutalásai),- a Szerződés 68. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, bármely természetes vagy jogi személy [1] által végrehajtott műveletek, beleértve a tagállamok vagy más közigazgatási szervezetek és intézmények aktíváival és passzíváival kapcsolatos műveleteket,- az érintett művelet lebonyolításához igénybe vett piacon rendelkezésre álló valamennyi pénzügyi technikához való hozzáférés a gazdasági szereplő számára. Például az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök megszerzésének fogalmába nemcsak a prompt ügyletek tartoznak, hanem a rendelkezésre álló valamennyi ügyleti technika is: határidős ügyletek, opciós ügyletek vagy opciós utalvánnyal lebonyolított ügyletek, swapügyletek más aktívákkal szemben stb. Hasonlóképpen a pénzügyi intézményeknél elhelyezett folyó- és betétszámlákon végrehajtott műveletek fogalmába nemcsak a számlanyitás és pénzeszközök számlán való elhelyezése tartozik, hanem határidős devizaügyletek is, függetlenül attól, hogy azokat árfolyamkockázat fedezésére vagy egy nyitott devizapozíció felvételére szánják,- felhalmozott aktívák felszámolására vagy engedményezésére irányuló műveletek, az aktívák felszámolásából származó bevétel [2] hazatelepítése vagy az ilyen bevétel azonnali felhasználása a közösségi kötelezettségeken belül,- műveletek hitelek vagy kölcsönök visszafizetése céljából.E nómenklatúra nem ad kimerítő felsorolást a tőkemozgások fogalmáról, ezért szerepel a mellékletben a XIII. rész - F. "Egyéb tőkemozgások - Vegyes" megjelölés. Ezért ez nem értelmezhető ezen irányelv 1. cikkében említett, a tőkemozgások teljes liberalizációjára vonatkozó elv korlátozásaként.I. KÖZVETLEN BEFEKTETÉSEK [3]1. Fióktelepek alapítása vagy kiterjesztése vagy új vállalkozások létrehozása, amelyek kizárólag a tőkét biztosító személy tulajdonában vannak, valamint a meglévő vállalkozások teljes mértékben történő megszerzése.2. Részesedés új vagy meglévő vállalkozásban tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából.3. Hosszú távú kölcsönök tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából.4. Jövedelmek újrabefektetése tartós gazdasági kapcsolatok fenntartása céljából.A. Közvetlen befektetések nemzeti területen nem honos személyek által [4]B. Közvetlen befektetések külföldön honos személyek által [5]II. INGATLANBEFEKTETÉSEK (amennyiben az I. rész nem tartalmazza) [6]A. Ingatlanbefektetések nemzeti területen nem honos személyek általB. Ingatlanbefektetések külföldön honos személyek általIII. A TŐKEPIACI KERESKEDÉSBEN SZOKÁSOS ÉRTÉKPAPÍR-MŰVELETEK (amennyiben az I., IV. és V. rész nem tartalmazza)a) Részvények és más részesedést biztosító értékpapírok [7]b) Kötvények [8]A. Értékpapír-műveletek a tőkepiacon1. Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő belföldi értékpapírok megszerzése nem honos személyek által [9].2. Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő külföldi értékpapírok megszerzése honos személyek által.3. Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő belföldi értékpapírok megszerzése nem honos személyek által [10].4. Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő külföldi értékpapírok megszerzése honos személyek által.B. Értékpapírok bevezetése a tőkepiacra [11]:i. Bevezetés az értéktőzsdére [12].ii. Kibocsátás és elhelyezés a tőkepiacon (*).1. Belföldi értékpapírok bevezetése külföldi tőkepiacra.2. Külföldi értékpapírok bevezetése a belföldi tőkepiacra.IV. KOLLEKTÍV BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK BEFEKTETÉSI JEGYEIVEL VÉGREHAJTOTT MŰVELETEK [13]a) Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek olyan értékpapírokba történő befektetése, amelyekkel szokásosan a tőkepiacokon kereskednek (részvények, egyéb törzsrészvények és kötvények).b) Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek olyan értékpapírokba vagy egyéb eszközökbe történő befektetése, amelyekkel szokásosan pénzpiacon kereskednek.c) Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek egyéb aktívákba történő befektetése.A. Műveletek a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel1. Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő belföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése nem honos személyek által.2. Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által.3. Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő belföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése nem honos személyek által.4. Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által.B. A kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek bevezetése a tőkepiacrai. Bevezetés az értéktőzsdéreii. Kibocsátás és elhelyezés a tőkepiacon1. Belföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek bevezetése külföldi tőkepiacra.2. Külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek bevezetése a belföldi tőkepiacra.V. A PÉNZPIACI KERESKEDÉSBEN ÁLTALÁBAN RÉSZT VEVŐ ÉRTÉKPAPÍROKKAL ÉS EGYÉB ESZKÖZÖKKEL KAPCSOLATOS MŰVELETEK [14]A. Értékpapír- és egyéb eszközökkel történő műveletek a pénzpiacon1. A belföldi pénzpiaci kereskedésben részt vevő értékpapírok és egyéb eszközök megszerzése nem honos személyek által.2. A külföldi pénzpiaci kereskedésben részt vevő értékpapírok és egyéb eszközök megszerzése honos személyek által.B. Értékpapírok és egyéb eszközök bevezetése a pénzpiacrai. Bevezetés egy elismert pénzpiacra (*);ii. Kibocsátás és elhelyezés egy elismert pénzpiacon1. Belföldi értékpapírok és egyéb eszközök bevezetése külföldi pénzpiacra.2. Külföldi értékpapírok és egyéb eszközök bevezetése a hazai pénzpiacra.VI. MŰVELETEK PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKNÉL VEZETETT FOLYÓSZÁMLÁKKAL ÉS BETÉTI SZÁMLÁKKAL [15]A. Nem honos személyek által belföldi pénzügyi intézményekkel végrehajtott műveletekB. Honos személyek által külföldi pénzügyi intézményekkel végrehajtott műveletekVII. KERESKEDELMI ÜGYLETEKHEZ VAGY SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ HITELEK, AMELYEKBEN HONOS SZEMÉLY VESZ RÉSZT [16]1. Rövid lejáratú (egy évnél rövidebb)2. Középtávú (egytől öt évig)3. Hosszú lejáratú (öt év vagy több)A. Nem honos személyek által honos személyeknek nyújtott hitelekB. Honos személyek által nem honos személyeknek nyújtott hitelekVIII. PÉNZÜGYI KÖLCSÖNÖK ÉS HITELEK (az I., VII. és XI. rész nem tartalmazza) [17]1. Rövid lejáratú (egy évnél rövidebb)2. Középtávú (egytől öt évig)3. Hosszú lejáratú (öt év vagy több)A. Nem honos személyek által honos személyeknek nyújtott kölcsönök és hitelekB. Honos személyek által nem honos személyeknek nyújtott kölcsönök és hitelekIX. KEZESSÉGEK, EGYÉB GARANCIÁK ÉS ZÁLOGJOGOKA. Nem honos személyek által honos személyeknek nyújtottB. Honos személyek által nem honos személyeknek nyújtottX. BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS TELJESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS ÁTUTALÁSOKA. Biztosítási díjak és fizetések életbiztosítással kapcsolatban1. Belföldi életbiztosító társaságok és nem honos személyek között kötött szerződések.2. Külföldi életbiztosító társaságok és honos személyek között kötött szerződések.B. Biztosítási díjak és fizetések hitelbiztosítással kapcsolatban1. Belföldi hitelbiztosító társaságok és nem honos személyek között kötött szerződések.2. Külföldi hitelbiztosító társaságok és honos személyek között kötött szerződések.C. Biztosítási szerződésekkel kapcsolatos egyéb tőkeátutalásokXI. SZEMÉLYES TŐKEMOZGÁSOKA. KölcsönökB. Ajándékok és alapítványokC. HozományokD. Örökségek és hagyatékokE. Bevándorlók adósságtörlesztése a korábbi lakóhelyük szerinti országbanF. Lakóhellyel rendelkező személyek vagyonátutalása kivándorlásuk esetén, letelepedésük idején vagy külföldi tartózkodásuk időtartama alattG. Bevándorlók megtakarításainak átutalása az országban való tartózkodásuk alatt a korábbi lakóhelyük szerinti országbaXII. PÉNZÜGYI AKTÍVÁK FIZIKAI IMPORTJA ÉS EXPORTJAA. ÉrtékpapírokB. Mindenfajta fizetőeszközXIII. EGYÉB TŐKEMOZGÁSOKA. Örökösödési adóB. Kártérítés (amennyiben tőkejellegük van)C. Visszatérítés szerződések megszüntetése esetén és le nem hívott fizetések visszatérítése (azon esetekben, amikor ezeket tőkeként lehet értelmezni)D. Szerzői jogdíjak: szabadalmak, formatervezési minták, védjegyek és találmányok (engedményezések és az ilyen engedményezésekből eredő átutalások)E. Szolgáltatások nyújtásához szükséges pénzösszegek átutalása (a VI. rész nem tartalmazza)F. VegyesMAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEKKizárólag e nómenklatúra és ezen irányelv alkalmazásában a következő kifejezések:Közvetlen befektetésekTermészetes személyek vagy kereskedelmi, ipari, illetve pénzügyi vállalkozások által végrehajtott bármely befektetés, amelynek célja, hogy a tőkét nyújtó személy és a vállalkozó vagy vállalkozás - amely számára a tőkét gazdasági tevékenység folytatása céljából rendelkezésre bocsátották - között tartós és közvetlen kapcsolatot hozzon létre, illetve tartson fenn. Ezt a meghatározást a legtágabban kell értelmezni.A nómenklatúra I. 1. pontjában említett vállalkozások jogilag független vállalkozásokat (100 %-os tulajdonban lévő leányvállalatokat) és fióktelepeket foglalnak magukban.A nómenklatúra I. 2. pontjában említett, részvénytársasági jogi formájú vállalkozások közvetlen befektetésben való részvételi jelleggel rendelkeznek, ha egy részvénycsomag, amely egy természetes személy vagy egy másik vállalkozás vagy bármely más részvénytulajdonos birtokában van, vagy a részvénytársaságokra vonatkozó nemzeti jogszabályok, vagy más rendelkezések alapján felhatalmazza a részvényest arra, hogy ténylegesen részt vegyen a vállalat irányításában, illetve ellenőrzésében.A nómenklatúra I. 3. pontjában említett részesedési jellegű, hosszú lejáratú kölcsönök olyan kölcsönök, amelyeket több, mint öt év időtartamra nyújtanak tartós gazdasági kapcsolatok megteremtése vagy fenntartása céljából. A kölcsönként említhető főbb példák azon kölcsönök, amelyeket egy vállalkozás leányvállalatainak vagy olyan vállalkozásoknak nyújt, amelyekben részesedéssel rendelkezik, továbbá azon kölcsönök, amelyek nyereségmegosztási megállapodáshoz kapcsolódnak. E rovatba tartoznak a pénzügyi intézmények által tartós gazdasági kapcsolatok megteremtése vagy fenntartása céljából nyújtott kölcsönök is.IngatlanbefektetésekÉpületek vagy földterület vásárlása, valamint épületek megépítése természetes személyek által nyereségszerzés vagy személyes használat céljából. E kategória magában foglalja a haszonélvezeti, szolgalmi és építési jogokat is.Bevezetés értéktőzsdére vagy elismert pénzpiacraÉrtékpapírokkal és más forgatható okiratokkal történő, meghatározott eljáráshoz igazodó, hivatalosan ellenőrzött vagy ellenőrizetlen kereskedés hivatalosan elismert értéktőzsdén, illetve a pénzpiac egy hivatalosan elismert szegmensében.Az értéktőzsdei kereskedésben részt vevő értékpapírok (jegyzett vagy nem jegyzett)Olyan értékpapírok, amelyek kereskedését szabályzatok alapján ellenőrzik, amelyek árfolyamát rendszeresen kihirdetik a hivatalos értéktőzsdék (jegyzett értékpapírok) vagy más, az értéktőzsdéhez kapcsolódó testületek - pl. bankbizottságok (nem jegyzett értékpapírok.)Értékpapírok és más forgatható eszközök kibocsátásaEladás nyilvános ajánlattétellel.Értékpapírok és más forgatható eszközök elhelyezéseAz értékpapíroknak a kibocsátó által vagy a kibocsátó által az eladással megbízott konzorciumon keresztül történő közvetlen eladása nyilvános ajánlattétel nélkül.Belföldi vagy külföldi értékpapírok és más eszközökAzon ország szerinti értékpapírok, ahol a kibocsátó székhelye található. Külföldi piacon kibocsátott belföldi értékpapírok és más eszközök honos személyek általi megszerzése külföldi értékpapírok megszerzésének minősül.Részvények és egyéb részesedési jelleget hordozó értékpapírokMagukban foglalják a részvények új kibocsátásakor a részvényjegyzés jogát.KötvényekForgatható értékpapírok a kibocsátástól számított kétéves vagy hosszabb lejárati idővel, amelyek esetében a kamatlábat és a főösszeg visszafizetésének feltételeit, valamint a kamatfizetést a kibocsátás időpontjában határozzák meg.Kollektív befektetési vállalkozásokVállalkozások:- amelyek célja - a kockázatmegosztás alapelve alapján - átruházható értékpapírokba, illetve az általuk gyűjtött tőke egyéb aktíváiba történő kollektív befektetés, és- amelyek jegyeit a tulajdonosok kérésére a befektetési jegyekre irányadó jogi, szerződéses és jogszabály által előírt feltételek szerint közvetlenül vagy közvetett módon a vállalkozás aktíváiból visszavásárolják vagy visszaváltják. Egy közös befektetési vállalkozás által tett azon intézkedéseket, amelyek célja, hogy befektetési jegyei tőzsdei értéke ne térjen el jelentősen azok egy befektetési jegyre jutó könyv szerinti értékétől, az ilyen visszavásárlási és visszaváltási műveletekkel egyenértékűnek kell tekinteni.E vállalkozásokat a nemzeti jogszabályok szerint akár a szerződési jog (mint a befektetési alapot kezelő társaság által kezelt közös alapok), vagy a vagyonkezelési törvények (mint nyílt befektetési alapok), vagy alapszabály által (befektetési társaság) lehet létrehozni.Az irányelv alkalmazásában a "közös alapok" kifejezés magában foglalja a befektetési alapokat is.A pénzpiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírok és más eszközökKincstárjegyek és egyéb forgatható váltók, letéti jegyek, bankelfogadványok, kereskedelmi papírok és egyéb hasonló okmányok.Kereskedelmi ügyletekhez vagy szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó hitelekSzerződéses kereskedelmi hitelek (előlegek, vagy befejezetlen vagy megrendelt termékhez kapcsolódó részletfizetés, vagy hat hónapnál hosszabb lejáratú exporthitel, akár együtt jár kereskedelmi váltó aláírásával, akár nem) és hitelintézetek által nyújtott hitelből történő finanszírozásuk. E kategória magában foglalja a faktoring műveleteket is.Pénzügyi kölcsönök és hitelekPénzügyi intézmények által nyújtott bármely finanszírozás, beleértve a kereskedelmi ügyletekhez vagy szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó ügyleteket, amelyekben nem vesz részt honos személy.E kategória magában foglalja a jelzálogkölcsönöket, a fogyasztói hitelt és a pénzügyi lízinget is, valamint a kereskedelmi váltó kibocsátóját támogató bankhitelkereteket és az eurókereskedelmi váltók kibocsátását.Honos személyek vagy nem honos személyekTermészetes és jogi személyek az egyes tagállamok hatályban lévő devizajogszabályaiban megállapított meghatározásoknak megfelelően.Felszámolásból származó bevételek (befektetések, értékpapírok stb. felszámolása)Eladásból származó bevétel, amely magában foglalja a tőkeérték-emelkedést, a visszafizetések összegét, a végrehajtásból származó bevételeket stb.Természetes vagy jogi személyekA nemzeti jogszabályok meghatározása szerint.Pénzügyi intézményekBankok, takarékbankok és rövid lejáratú, középtávú, valamint hosszú lejáratú hitelek nyújtására szakosodott intézmények, valamint biztosítótársaságok, lakásépítő szövetkezetek, befektetési társaságok és más hasonló jellegű intézmények.HitelintézetekBankok, takarékbankok és rövid lejáratú, középtávú és hosszú lejáratú hitelekre szakosodott intézmények.[1] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[2] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[3] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[4] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[5] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[6] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[7] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[8] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[9] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[10] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[11] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[12] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[13] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[14] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[15] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[16] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.[17] Lásd az alábbi magyarázó megjegyzéseket.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZ IRÁNYELV 3. CIKKÉBEN EMLÍTETT MŰVELETEK LISTÁJAA tagállamok által, adott esetben, a fenti tőkemozgások vonatkozásában bevezethető korlátozásokat oly módon kell meghatározni és alkalmazni, hogy azok a lehető legkisebb mértékben akadályozzák a személyek, áruk és szolgáltatások szabad mozgását.A művelet jellege | Rész |A pénzpiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírokkal és más eszközökkel végzett műveletek | V. |Pénzügyi intézményekkel folyó- és betétszámlán bonyolított műveletek | VI. |Műveletek kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel | IV. A és B c) |-befektetési vállalkozásoknak általában a pénzpiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírokba és más eszközökbe történő befektetése céljából | |Pénzügyi kölcsönök és hitelek | VIII. A és B 1 |- rövid lejáratú | |Személyes tőkemozgások | XI. A |- kölcsönök | |Pénzügyi aktívák fizikai importja és exportja | XII. |- a pénzpiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírok | |- fizetőeszközök | |Egyéb tőkemozgások: Vegyes | XIII. F |- a fent felsorolt műveletekhez hasonló rövid távú műveletek | |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETAZ IRÁNYELV 5. CIKKÉBEN EMLÍTETTEKAz 1985. évi csatlakozási okmány tőkemozgásokra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya az irányelv I. mellékletében meghatározott, tőkemozgásokról szóló nómenklatúrával összhangbanA csatlakozási okmány cikkei (az átmeneti rendelkezések lejárati ideje) | A művelet jellege | Rész |a)A Spanyol Királyságra vonatkozó rendelkezések62. cikk (1990.12.31.) | Honos személyek közvetlen befektetései külföldön | I. B |63. cikk (1990.12.31.) | Honos személyek ingatlanbefektetései külföldön | II. B |64. cikk (1988.12.31.) | Műveletek a tőkepiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírokkal | || -Értéktőzsdei kereskedésben szokásosan részt vevő külföldi értékpapírok honos személyek általi megszerzése | III. A 2. || -azon kötvények kivételével, amelyeket külföldi piacon bocsátottak ki és névértéküket nemzeti valutában fejezték ki | || Műveletek kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel | || -Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által | IV. A 2. || - azon vállalkozások befektetési jegyeinek kivételével, amelyek közös alap formáját öltik | |b)A Portugál Köztársaságra vonatkozó rendelkezések222. cikk (1989.12.31.) | Nem honos személyek közvetlen befektetései belföldön | I. A |224. cikk (1992.12.31.) | Honos személyek közvetlen befektetései külföldön | I. B |225. és 226. cikk (1990.12.31.) | Nem honos személyek ingatlanbefektetései belföldön | II. A |227. cikk (1992.12.31.) | Honos személyek ingatlanbefektetései külföldön | II. B |228. cikk (1990.12.31.) | Személyes tőkemozgások | || i. a 228. cikk (2) bekezdésében meghatározott magasabb összegek alkalmazása céljából: | || - Hozományok | XI. C || - Örökségek és hagyatékok | XI. D || -Lakóhellyel rendelkező személyek által kivándorlásuk esetén, letelepedésük idején vagy külföldi tartózkodásuk időtartama alatt megszerzett aktívák átutalása | XI. F || ii. a 228. cikk (2) bekezdésében meghatározott alacsonyabb összegek alkalmazása céljából: | || - Ajándékok és alapítványok | XI. B || - Bevándorlók adósságtörlesztése a korábbi lakóhelyük szerinti országban | XI. E || -Bevándorlók megtakarításainak átutalása az országban való tartózkodásuk alatt a korábbi lakóhelyük szerinti országba | XI. G |229. cikk (1990.12.31.) | A tőkepiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírokkal végzett műveletek | || -Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő külföldi értékpapírok megszerzése honos személyek által | III. A 2 || -a külföldi piacon kibocsátott kötvények kivételével, amelyek névértékét nemzeti valutában fejezték ki | || Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel végrehajtott műveletek | || -Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által | IV. A 2 || - azon befektetési jegyek kivételével, amelyek közös alap formáját öltik | |--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETAZ IRÁNYELV 6. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETTEKI. A Portugál Köztársaság 1990. december 31-ig továbbra is alkalmazhatja, illetve újból bevezetheti az irányelv kihirdetésének napján érvényben lévő korlátozásokat az alábbi, I. listában megadott tőkemozgásokra vonatkozóan:I. LISTAA művelet jellege | Rész |Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel végzett műveletek | |-értéktőzsdei kereskedésben részt vevő, külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által | IV. A 2. a) |-a 85/611/EGK irányelv [1]hatálya alá tartozó vállalkozások, amelyek közös alap formáját öltik | |-Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által | IV. A 4. a) |- a 85/611/EGK irányelv [1]hatálya alá tartozó vállalkozások | |II. A Spanyol Királyság 1990. december 31-ig, illetve a Portugál Köztársaság 1992. december 31-ig továbbra is alkalmazhatja vagy újból bevezetheti az irányelv kihirdetésének napján érvényben lévő korlátozásokat az alábbi, II. listában megadott tőkemozgásokra vonatkozóan:II. LISTAA művelet jellege | Rész |Általában tőkepiaci kereskedésben részt vevő értékpapírokkal lebonyolított műveletek | |-Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő külföldi értékpapírok honos személyek általi megszerzése | III. A 2. b) |- külföldi piacon kibocsátott kötvények, amelyek névértékét nemzeti valutában fejezték ki | |-Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő külföldi (belföldi) értékpapírok megszerzése honos személyek (nem honos személyek) által | III. A 3. és 4. |- Értékpapírok bevezetése a tőkepiacra | III. B 1. és 2. |-amennyiben azokkal egy tagállamban az értéktőzsdén kereskednek, vagy azok részt vesznek az értéktőzsdei bevezetés folyamatában | |A kollektív befektetési társaságok befektetési jegyeivel végrehajtott műveletek | |-Értéktőzsdei kereskedésben részt vevő külföldi kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek által | IV. A 2. |-a 85/611/EGK irányelv [2]hatálya alá nem tartozó vállalkozások, amelyek közös alapok formáját öltik | |-Értéktőzsdei kereskedésben részt nem vevő külföldi (belföldi) kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek megszerzése honos személyek (nem honos személyek) által | IV. A 3. és 4. |-a 85/611/EGK irányelv1 hatálya alá nem tartozó vállalkozások, amelyek kizárólagos célja az aktívák már liberalizált megszerzése | |- Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek bevezetése a tőkepiacra | IV. B 1 és 2 a) |- a 85/611/EGK irányelv [2]hatálya alá tartozó vállalkozások | |-Olyan, kereskedelmi ügyletekre vagy szolgáltatások nyújtására vonatkozó hitelek, amelyekben honos személy vesz részt | VII. A és B 3. |- Hosszú lejáratú hitelek | |III. A Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, Írország és a Portugál Köztársaság 1992. december 31-ig továbbra is alkalmazhatja vagy újból bevezetheti az irányelv kihirdetésének napján érvényben lévő korlátozásokat az alábbi, III. listában megadott tőkemozgásokra vonatkozóan:III. LISTAA művelet jellege | Rész |A tőkepiaci kereskedésben részt vevő értékpapírokkal végrehajtott műveletek | |- Értékpapírok bevezetése a tőkepiacra | III. B 1. és 2. |-amennyiben ezen értékpapírok nem vesznek részt egy tagállamban az értéktőzsdei kereskedésben vagy az értéktőzsdei bevezetés folyamatában | |A kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel végzett műveletek | |- Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek bevezetése a tőkepiacra | IV. B 1. és 2. |-olyan vállalkozások, amelyek nem tartoznak a 85/611/EGK irányelv1 [3]hatálya alá, és amelyek kizárólagos célja az aktívák már liberalizált megszerzése | |Pénzügyi kölcsönök és hitelek | VIII. A, B 2. és 3. |- középtávú és hosszú lejáratú | |IV. A Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, Írország és a Portugál Köztársaság 1992. december 31-ig elhalaszthatja az alábbi, IV. listában megadott tőkemozgások liberalizálását:IV. LISTAA művelet jellege | Rész |Pénzpiaci kereskedésben szokásosan részt vevő értékpapírokkal és egyéb pénzügyi követelést megtestesítő eszközökkel végrehajtott műveletek | V. |Pénzügyi intézményekkel folyó- és betétszámlákon bonyolított műveletek | VI. |Kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeivel végrehajtott műveletek | IV. A és B c) |-vállalkozások, amelyek a rövid távú befektetések piacának kereskedésében részt vevő értékpapírokba és más eszközökbe fektetnek be | |Pénzügyi kölcsönök és hitelek | VIII. A és B 1. |- rövid lejáratú | |Személyes tőkemozgások | XI. A |- kölcsönök | |Pénzügyi aktívák fizikai importja és exportja | XII. |- általában pénzpiaci kereskedésben részt vevő értékpapírok | |- fizetőeszközök | |Egyéb tőkemozgások: Vegyes | XIII. F |[1] A Tanács 1985. december 20-i 85/611/EGK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 375., 1985.12.31., 3. o.)[2] Lásd az 1. listához megadott lábjegyzetet.[3] Lásd az I. listához megadott lábjegyzetet.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETMivel a Belga Királyságban és a Luxemburgi Nagyhercegségben a kettős devizapiac rendszere nem korlátozta a tőkemozgásokat, azonban mégis anomáliát jelent az EMR-en belül és ezért az irányelv hatékony végrehajtása érdekében, valamint az Európai Monetáris Rendszer megerősítése céljából e két tagállam vállalja a kettős devizapiac rendszerének 1992. december 31-ig történő megszüntetését. Továbbá vállalják, hogy a rendszert megszüntetéséig olyan eljárások alapján irányítják, amelyek biztosítják a tőke de facto szabad mozgását olyan feltételek mellett, hogy a két piacon uralkodó árfolyamok ne mutassanak észrevehető és tartós különbséget.--------------------------------------------------