title: Council Directive 92/100/EEC of 19 November 1992 on rental right and lending right and on certain rights related to copyright in the field of intellectual property

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0100

Hivatalos Lap L 346 , 27/11/1992 o. 0061 - 0066

		A Tanács 92/100/EGK irányelve(1992. november 19.)a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokrólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, 66. és 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a tagállamok között olyan különbségek léteznek a bérlet és a haszonkölcsön területén a szerzői jogi művek és szomszédos jogi teljesítmények jogszabályok és gyakorlat által biztosított jogi védelmével kapcsolatban, amelyek kereskedelmi akadályokat képeznek és a verseny torzulását eredményezik, valamint alkalmasak arra, hogy akadályozzák a belső piac megvalósítását és megfelelő működését;mivel a jogi védelem tekintetében fennálló különbségek tovább növekedhetnek azáltal, hogy a tagállamok új és egymástól eltérő jogszabályokat fogadnak el, vagy a jogszabályokat értelmező nemzeti bírói joggyakorlat eltérő módon fejlődik;mivel ezen különbségeket a Szerződés 8a. cikkében meghatározott célnak, a belső határok nélküli térség kialakításának érdekében meg kell szüntetni, hogy így a Szerződés 3. cikke f) pontjának megfelelően olyan rendszer jöjjön létre, amely akadályozza a közös piacon belüli verseny torzulását;mivel a szerzői jogi művek és a szomszédos jogi teljesítmények bérbeadása és haszonkölcsönbe adása különösen a szerzők, az előadóművészek, valamint a hangfelvétel-előállítók és filmelőállítók számára egyre jelentősebb szerepet tölt be; mivel a szerzői jogi kalózkodás egyre növekvő veszélyt jelent;mivel a szerzői jogi művek és a szomszédos jogi teljesítmények számára a bérbeadás és haszonkölcsönbe adás joga által biztosított megfelelő védelem, illetve a szomszédos jogi teljesítmények számára a rögzítés, a többszörözés, a sugárzás és a nyilvánossághoz való közvetítés joga által biztosított megfelelő védelem alapvető jelentőségű a Közösség gazdasági és kulturális fejlődése szempontjából;mivel a szerzői jog és a szomszédos jogok által biztosított védelemnek alkalmazkodnia kell az új gazdasági fejleményekhez, így például az új felhasználási módokhoz;mivel a szerzők és előadóművészek alkotó és művészi tevékenysége megkívánja, hogy további alkotó és művészi tevékenységük biztosítása érdekében megfelelő jövedelmük legyen; mivel a hangfelvételek és filmek előállításához szükséges ráfordítások különösen jelentősek és kockázatosak; mivel e jövedelem és a ráfordítás megtérülésének lehetősége csak akkor biztosítható hatékonyan, ha a jogosultak megfelelő jogi védelemben részesülnek;mivel ezen alkotó, művészi és vállalkozói tevékenységeket túlnyomóan önálló vállalkozói tevékenységként végzik, és mivel e tevékenységek folytatását a Közösségen belüli harmonizált jogi védelemmel meg kell könnyíteni;mivel, amennyiben e tevékenységek elsősorban szolgáltatást valósítanak meg, teljesítésüket egy közösségi szinten harmonizált jogi keret megteremtésével szintén meg kell könnyíteni;mivel a tagállamok jogszabályait úgy kell egymáshoz közelíteni, hogy az ne legyen ellentétes olyan nemzetközi egyezményekkel, amelyeken számos tagállam szerzői és szomszédos joga alapul;mivel a közösségi jogi keret a bérbeadás és a haszonkölcsönbe adás joga és szomszédos jogok terén annak meghatározására korlátozható, hogy a tagállamok biztosítják a bérbeadás és haszonkölcsönbe adás jogát a jogosultak meghatározott körének, továbbá biztosítják a rögzítés, a többszörözés, a terjesztés, a sugárzás és a nyilvánossághoz történő közvetítés jogát a szomszédos jogok terén a jogosultak meghatározott körének;mivel szükséges a bérlet és a haszonkölcsön ezen irányelv értelmében vett fogalmának meghatározása;mivel az egyértelműség érdekében, a bérbeadás és haszonkölcsönbe adás ezen irányelv értelmében vett fogalmából célszerű kizárni a hozzáférhetővé tétel bizonyos formáit, így például a hangfelvételek vagy filmek (filmalkotások, audiovizuális művek vagy mozgóképek, hanggal vagy anélkül) nyilvános előadás vagy sugárzás céljából történő hozzáférhetővé tételét, valamint a kiállítás vagy helyszíni megtekintés céljából történő hozzáférhetővé tételét; mivel az ezen irányelv értelmében vett haszonkölcsönbe adás nem terjed ki a közönség számára nyitva álló intézmények közötti hozzáférhetővé tételre;mivel amennyiben a közönség számára nyitva álló intézmény általi haszonkölcsönbe adásnál olyan díjat kell fizetni, amelynek összege nem haladja meg az intézmény működési költségeinek fedezéséhez szükséges mértéket, akkor ezen irányelv értelmében ez nem minősül közvetlen vagy közvetett gazdasági vagy kereskedelmi előnynek;mivel szükséges olyan szabályozás bevezetése, amely a szerzőknek és előadóművészeknek elidegeníthetetlen jogot biztosít a méltányos díjazásra, miközben meg kell adni számukra a lehetőséget, hogy e jog érvényesítésével az őket képviselő közös jogkezelő szervezeteket bízzák meg;mivel a méltányos díj egy összegben vagy részletekben, a szerződés megkötésekor vagy azt követően bármikor kifizethető;mivel a méltányos díjazásnak figyelembe kell vennie a film, illetve hangfelvétel előállításában a szerzők, illetve előadóművészek hozzájárulásának mértékét;mivel szükséges legalább a szerzők jogainak védelme a nyilvános haszonkölcsönbe adás tekintetében különleges szabályozás bevezetésével, és mivel az ezen irányelv 5. cikke alapján hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a közösségi joggal, különösen a Szerződés 7. cikkével;mivel a II. fejezet rendelkezései nem gátolják a tagállamokat abban, hogy a 2. cikk (5) bekezdésében megállapított vélelmet kiterjesszék a fejezetben foglalt kizárólagos jogokra, sem abban, hogy az előadóművészek e fejezetben szabályozott kizárólagos jogai tekintetében a hasznosítás engedélyezésének megdönthető vélelmét vezessék be, amennyiben e vélelem összeegyeztethető az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló nemzetközi egyezménnyel (a továbbiakban: Római Egyezmény);mivel a tagállamok a szomszédos jogok jogosultjainak az ezen irányelv 8. cikke által előírtnál szélesebb körű védelmet is nyújthatnak;mivel a harmonizált bérleti és haszonkölcsönzési jogok, illetve a harmonizált szomszédos jogok nem gyakorolhatók olyan módon, hogy azok a tagállamok közötti kereskedelem rejtett akadályát képezzék, illetve a médiában történő felhasználás időrendjének – a Société Cinéthèque kontra FNCF ügyben hozott ítéletben elismert [4] – elvébe ütköző módon,ELFOGADTA EZEN IRÁNYELVET:I. FEJEZETA BÉRBEADÁS ÉS HASZONKÖLCSÖNBE ADÁS JOGA1. cikkA szabályozás célja(1) E fejezet rendelkezéseinek megfelelően és az 5. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a tagállamok biztosítják a jogot a szerzői jogi védelemben részesülő művek eredeti vagy többszörözött példányai és egyéb, a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott védelem alatt álló teljesítmények bérbeadásának és haszonkölcsönbe adásának engedélyezésére, illetve megtiltására.(2) Ezen irányelv alkalmazásában "bérbeadás" a határozott időre történő használatba adás közvetlen vagy közvetett gazdasági vagy kereskedelmi előny érdekében.(3) Ezen irányelv alkalmazásában "haszonkölcsönbe adás" a közönség számára nyitva álló intézmény útján határozott időre történő használatba adás, amely sem közvetlenül, sem közvetetten nem irányul gazdasági vagy kereskedelmi előny szerzésére.(4) Az (1) bekezdésben foglalt jogok nem merülnek ki a 2. cikk (1) bekezdésében említett szerzői jogi védelemben részesülő művek vagy egyéb védelem alatt álló teljesítmények eredeti vagy többszörözött példányainak eladása vagy egyéb terjesztése által.2. cikkJogosultak, valamint a bérbeadás és haszonkölcsönbe adás jogának tárgya(1) A bérbeadás és haszonkölcsönbe adás engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos joga megilleti:- a szerzőt, műve eredeti vagy többszörözött példányainak tekintetében,- az előadóművészt, előadásának rögzítése tekintetében,- a hangfelvétel-előállítót, hangfelvételei tekintetében,- a film első rögzítésének előállítóját, filmje eredeti és többszörözött példányai tekintetében. Ezen irányelv alkalmazásában "film" a hanggal kísért vagy hang nélküli filmalkotás, audiovizuális mű vagy mozgókép.(2) Ezen irányelv alkalmazásában a filmalkotás vagy audiovizuális mű főrendezőjét a mű szerzőjének vagy egyik szerzőjének kell tekinteni. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egyéb közreműködők szintén szerzőnek minősülnek.(3) Az építészeti és az iparművészeti alkotásokon fennálló bérleti és haszonkölcsönzési jog nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.(4) Az (1) bekezdésben foglalt jogok átruházhatók, átengedhetők, illetve felhasználási szerződés tárgyát képezhetik.(5) A (7) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, ha előadóművészek egyénileg vagy csoportosan filmelőállítóval film alkotására irányuló szerződést kötnek, ellenkező szerződéses kikötés hiányában vélelmezni kell, hogy az előadóművészek – a 4. cikkben foglaltakra is figyelemmel – bérbeadási jogukat átengedték.(6) A tagállamok az (5) bekezdésben foglalthoz hasonló vélelmet a szerzőkre vonatkozólag is bevezethetnek.(7) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az előadóművész és a film előállítója között létrejött, a film alkotására irányuló szerződés aláírását a film bérbeadása engedélyezésének kell tekinteni, amennyiben a szerződés méltányos díjazást biztosít a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően. A tagállamok rendelkezhetnek továbbá úgy, hogy e bekezdést a II. fejezetben foglalt jogokra is megfelelően alkalmazni kell.3. cikkSzámítógépi programok bérbeadásaEz az irányelv nem érinti a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14-i 91/250/EGK tanácsi irányelv [5] 4. cikkének c) pontját.4. cikkMéltányos díjazáshoz való elidegeníthetetlen jog(1) Ha egy szerző vagy előadóművész hangfelvételre vagy egy film eredeti vagy többszörözött példányára vonatkozó bérbeadási jogát a hangfelvétel vagy film előállítójára ruházta vagy nekik átengedte, a szerző vagy előadóművész a bérbeadás ellenében továbbra is megfelelő díjazást követelhet.(2) A bérbeadásért járó megfelelő díjazáshoz való jogról a szerző vagy előadóművész nem mondhat le.(3) A megfelelő díjazáshoz való jog érvényesítésével meg lehet bízni a szerzői jogok vagy az előadóművészi teljesítmények közös jogkezelését végző szervezetet.(4) A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a közös jogkezelést végző szervezetek elláthatják-e, és milyen mértékben a megfelelő díjazáshoz való jog érvényesítését, illetve azt, hogy ezen díjat kitől lehet igényelni vagy beszedni.5. cikkKivételek a nyilvános haszonkölcsönbe adás kizárólagos joga alól(1) A tagállamok a nyilvános haszonkölcsönbe adás tekintetében kivételeket határozhatnak meg az 1. cikkben foglalt kizárólagos jog alól, amennyiben legalább a szerzők e haszonkölcsönbe adás ellenében díjazásban részesülnek. A tagállamok szabadon, kultúrpolitikai célkitűzéseiknek megfelelően határozhatják meg e díjazás mértékét.(2) Amennyiben a tagállamok az 1. cikkben foglalt kizárólagos haszonkölcsönbe adási jogot hangfelvételek, filmek és számítógépi programok esetében nem alkalmazzák, legalább a szerzők számára díjigényt biztosítanak.(3) A tagállamok az intézmények bizonyos kategóriáit mentesíthetik az (1) és (2) bekezdésben foglalt díjfizetési kötelezettség alól.(4) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve 1997. július 1. előtt jelentést készít a Közösségen belüli nyilvános haszonkölcsönzésről. E jelentést továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.II. FEJEZETSZERZŐI JOGOKKAL SZOMSZÉDOS JOGOK6. cikkA rögzítés joga(1) A tagállamok biztosítják az előadóművészek számára a kizárólagos jogot előadásaik rögzítésének engedélyezésére, illetve megtiltására.(2) A tagállamok biztosítják a műsorsugárzó szervezetek számára a kizárólagos jogot sugárzott műsoraik rögzítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, függetlenül attól, hogy a közvetítés vezeték útján vagy vezeték nélkül történik, ideértve a kábelen keresztül vagy műhold útján történő közvetítést is.(3) A kábeles műsorszolgáltató szervezeteket nem illeti meg a (2) bekezdésben biztosított jog, amennyiben kábel útján kizárólag továbbközvetítik a műsorsugárzó szervezetek sugárzott műsorait.7. cikkA többszörözés joga(1) A tagállamok biztosítják a közvetlen vagy közvetett többszörözés engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát:- az előadóművészeknek, előadásaik rögzítése tekintetében,- a hangfelvétel-előállítóknak, hangfelvételeik tekintetében,- a filmek első rögzítése előállítóinak, filmjeik eredeti és többszörözött példányai tekintetében, és- a műsorsugárzó szervezeteknek műsoraik rögzítése tekintetében, a 6. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.(2) Az (1) bekezdésben foglalt többszörözési jog átruházható, átengedhető, illetve felhasználási szerződés tárgyát képezheti.8. cikkA nyilvánossághoz történő közvetítés és sugárzás(1) A tagállamok biztosítják az előadóművészek számára a kizárólagos jogot előadásaik vezeték nélküli sugárzásának és nyilvánossághoz történő közvetítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, kivéve ha az előadás már maga is sugárzott előadás, vagy rögzített felvételen alapul.(2) A tagállamok biztosítják azt a jogot, amelynek célja, hogy a felhasználó egy egyszeri méltányos díjat fizessen a hangfelvétel kereskedelmi célú nyilvánosságra hozatala, illetve e hangfelvétel példányának vezeték nélküli sugárzása vagy egyéb módon a nyilvánossághoz közvetítése esetén, valamint hogy ezen díjat az érintett előadóművészek és hangfelvétel-előállítók között felosszák. Az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók közötti megállapodás hiányában a tagállamok meghatározhatják a feltételeket, amelyek alapján közöttük a díj felosztásra kerül.(3) A tagállamok a műsorsugárzó szervezetek számára kizárólagos jogot biztosítanak sugárzott műsoraik vezeték nélküli sugárzásának, illetve nyilvánossághoz történő közvetítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, amennyiben e közvetítés olyan helyiségben történik, amely belépti díj ellenében hozzáférhető a nyilvánosság számára.9. cikkA terjesztés joga(1) A tagállamok biztosítják- az előadóművészeknek, előadásaik rögzítése tekintetében,- a hangfelvétel-előállítóknak, hangfelvételeik tekintetében,- a filmek első rögzítése előállítóinak, filmjeik eredeti és többszörözött példányai tekintetében,- a műsorsugárzó szervezeteknek műsoraik rögzítése tekintetében, a 6. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően,a kizárólagos jogot arra, hogy ezen védelem alatt álló teljesítményeket, illetve azok többszörözött példányait adásvétel útján vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék (a továbbiakban: terjesztési jog).(2) A terjesztési jog a Közösségen belül az (1) bekezdésben foglalt védelem alatt álló teljesítmények tekintetében csak a jogosult által vagy az ő hozzájárulásával más által végzett Közösségen belüli első eladás által merül ki.(3) A terjesztési jog az I. fejezet rendelkezéseit – így különösen az 1. cikk (4) bekezdését – nem érinti.(4) A terjesztési jog átruházható, átengedhető, illetve felhasználási szerződés tárgyát képezheti.10. cikkA jogok korlátozása(1) A tagállamok a következő esetekben korlátozhatják a II. fejezetben foglalt jogokat:a) magáncélú felhasználás esetén;b) rövid részletek felhasználása esetén napi eseményekről szóló tudósításhoz kapcsolódóan;c) a műsorsugárzó szervezetek által saját eszközökkel és saját műsor céljából végzett, ideiglenes (efemer) rögzítés esetén,d) kizárólag oktatás vagy tudományos kutatás céljából végzett felhasználás esetén.(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, bármely tagállam bevezethet olyan korlátozásokat az előadóművészek, hangfelvételek-előállítók, műsorsugárzó szervezetek és a filmek első rögzítésének előállítói védelme tekintetében, mint amelyekről az irodalmi és művészeti alkotások szerzői jogi védelme tekintetében már rendelkezett. Kényszerengedély azonban csak a Római Egyezmény rendelkezéseivel összeegyeztethető mértékben írható elő.(3) Az (1) bekezdés a) pontja nem érinti a magáncélú felhasználással kapcsolatos többszörözés díjazására vonatkozó jelenlegi és jövőbeni jogi szabályozást.III. FEJEZETVÉDELMI IDŐ11. cikkA szerző jogok védelmi idejeA további harmonizáció sérelme nélkül, az ebben az irányelvben foglalt szerzői jogok védelme nem szűnik meg az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény által meghatározott időszak lejárta előtt.12. cikkA szomszédos jogok védelmi idejeA további harmonizáció sérelme nélkül, az előadóművészek, hangfelvétel-előállítók és műsorsugárzó szervezetek ebben az irányelvben foglalt jogainak védelme nem szűnik meg a Római Egyezmény által e jogosulti körökre vonatkozóan meghatározott időszakok lejárta előtt. A filmek első rögzítését végző előállítók ezen irányelvben foglalt jogai nem szűnnek meg a rögzítést követő év végétől számított 20 éves időszak vége előtt.IV. FEJEZETKÖZÖS RENDELKEZÉSEK13. cikkIdőbeli hatály(1) Ezt az irányelvet alkalmazni kell mindazon – ezen irányelvben foglalt – szerzői jogi védelemben részesülő művekre, előadásokra, hangfelvételekre, műsorokra, és filmek első rögzítésére, amelyek védelme 1994. július 1-jén a tagállamok szerzői jogi, illetve szomszédos jogi rendelkezései alapján még fennáll, illetve amelyek az ezen irányelvben foglalt védelmi feltételeknek ebben az időpontban megfelelnek.(2) Ennek az irányelvnek az alkalmazása nem érinti az 1994. július 1. előtt végzett felhasználási cselekményeket.(3) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott tárgyak bérbe- és haszonkölcsönbe adását a jogosultak által engedélyezettnek kell tekinteni, amennyiben azokat 1994. július 1. előtt bizonyítottan e célból tették harmadik személyek számára hozzáférhetővé vagy szerezték. A tagállamok különösen digitális felvételek esetében azonban rendelkezhetnek úgy, hogy a jogosultak az érintett tárgyak bérbe- és haszonkölcsönbe adásáért megfelelő díjazásban részesüljenek.(4) A tagállamok nem kötelesek a 2. cikk (2) bekezdését alkalmazni olyan filmalkotásokra vagy audiovizuális művekre, amelyek 1994. július 1. előtt készültek.(5) A tagállamok meghatározhatják azt az időpontot, amelytől kezdve a 2. cikk (2) bekezdését alkalmazni kell, ez az időpont azonban nem lehet későbbi, mint 1997. július 1.(6) Ez az irányelv a (3) bekezdés sérelme nélkül és a (8) és (9) bekezdésekre is figyelemmel nem érinti az elfogadása előtt megkötött szerződéseket.(7) A (8) és (9) bekezdésre is figyelemmel, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azon jogosultak, akik az ezen irányelv végrehajtása céljából elfogadott nemzeti jogszabályok értelmében új jogokat szereznek és már 1994. július 1. előtt felhasználást engedélyeztek, vélelmezni kell, hogy ezen új kizárólagos jogaikat átruházták.(8) A tagállamok meghatározhatják azt az időpontot, amelytől kezdve a 4. cikkben meghatározott elidegeníthetetlen megfelelő díjazáshoz való jog fennáll, ez az időpont azonban nem lehet későbbi, mint 1997. július 1.(9) Az 1994. július 1. előtt megkötött szerződések tekintetében a 4. cikkben foglalt, megfelelő díjazáshoz való elidegeníthetelen jog csak akkor alkalmazható, ha a szerzők vagy előadóművészek, vagy azok képviselői erre vonatkozóan kérelmet terjesztenek elő 1997. január 1. előtt. Amennyiben a díjazás mértékében a jogosultak nem tudnak megállapodni, a tagállamok meghatározhatják a megfelelő díjazás mértékét.14. cikkKapcsolat a szerzői jog és a szomszédos jogok közöttA szomszédos jogok ebben az irányelvben foglalt védelme nem érinti és nem korlátozza a szerzői jogok védelmét.15. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1994. július 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.16. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1992. november 19-én.a Tanács részérőlaz elnökE. Leigh[1] HL C 53., 1991.2.28., 35. o. ésHL C 128., 1992.5.20., 8. o.[2] HL C 67., 1992.3.16., 92. o., és az 1992. október 28-i határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 269., 1991.10.14., 54. o.[4] 60/84 és 61/84 sz. egyesített ügyek, EBHT 1985, 2605. o.[5] HL L 122., 1991.5.17. 42. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1976. július 14.) a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31976L0907

Hivatalos Lap L 360 , 30/12/1976 o. 0001 - 0424 finn különkiadás fejezet 13 kötet 6 o. 0003  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 5 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 6 o. 0003  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 6 o. 0003  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 6 o. 0003

		A Bizottság irányelve(1976. július 14.)a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(76/907/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb az 1975. június 24-i irányelvvel módosított [1], a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 8a., 8b. és 8c. cikkére,mivel az 1967. június 27-i irányelv I. melléklete listát tartalmaz a veszélyes anyagokról, a tulajdonságaikat leginkább meghatározó elem rendszáma szerinti osztályozásban, egyidejűleg feltüntetve az egyes anyagok jelölési módjait (vegyjel, kockázat jellegére utaló tájékoztatás és a biztonságos használatra vonatkozó útmutatás);mivel a veszélyes anyagok listájának felülvizsgálata kimutatta, hogy azt szükséges a jelenlegi tudományos és műszaki fejlődéshez hozzáigazítani; mivel jelentős számú új veszélyes anyagot hoztak forgalomba az elmúlt években;mivel ezért a korábbi melléklet helyébe egy új I. mellékletet kell léptetni;mivel az 1967. június 27-i irányelv III. és IV. melléklete tartalmazza a veszélyek jellegére utaló tájékoztatást (R-mondatok) és a biztonságos használatra vonatkozó útmutatást (S-mondatok), amelyeket nagy számuk miatt nem lehetett elhelyezni a veszélyes anyagok címkéin; mivel ezért a figyelmeztető hatásuk és alapvető céljuk csorbítása nélkül a számukat csökkenteni szükséges;mivel ezért ezen mellékletek helyébe új III. és IV. mellékletet kell léptetni;mivel a veszélyes anyagok címkéit nem érdemes feliratokkal túlterhelni, fennáll az R- és S-mondatok kombinálásának lehetősége;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i tanácsi irányelv I., III. és IV. mellékletei helyébe ezen irányelv mellékletei lépnek.2. cikkA tagállamok 1977. május 1-je előtt elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. E rendelkezések 1977. július 1-jén lépnek hatályba.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1976. július 14-én.a Bizottság részérőlFinn Gundelacha Bizottság tagja[1] HL L 183., 1975.7.14., 22. o.[2] HL 196., 1967.8.16., 1. o.--------------------------------------------------BILAG IListe over farlige stoffer ordnet efter atomtallet for den bestanddel, der er mest karakteristisk for stoffernes egenskaberListe der gefährlichen Stoffe, geordnet nach der Ordnungszahl des Elements, das für ihre Eigenschaften charakteristisch istList of dangerous substances classified in the order of the atomic number of the element most characteristic of their propertiesListe des substances dangereuses classées en fonction du numéro atomique de l’élément le plus caractéristique de leurs propriétésElenco delle sostanze pericolose classificate in base al numero atomico dell’elemento più caratteristico delle loro proprietáLijst van gevaarlijke stoffen gerangschikt volgens het atoomnummer van het element dat het meest karakteristiek is voor de eigenschappen van de stofANLAGE IListe der gefährlichen Stoffe, geordnet nach der Ordnungszahl des Elements, das für ihre Eigenschaften charakteristisch istList of dangerous substances classified in the order of the atomic number of the element most characteristic of their propertiesListe des substances dangereuses classées en fonction du numéro atomique de l’élément le plus caractéristique de leurs propriétésElenco delle sostanze pericolose classificate in base al numero atomico dell’elemento più caratteristico delle loro proprietáLijst van gevaarlijke stoffen gerangschikt volgens het atoomnummer van het element dat het meest karakteristiek is voor de eigenschappen van de stofANNEX IList of dangerous substances classified in the order of the atomic number of the element most characteristic of their propertiesListe des substances dangereuses classées en fonction du numéro atomique de l’élément le plus caractéristique de leurs propriétésElenco delle sostanze pericolose classificate in base al numero atomico dell’elemento più caratteristico delle loro proprietáLijst van gevaarlijke stoffen gerangschikt volgens het atoomnummer van het element dat het meest karakteristiek is voor de eigenschappen van de stofANNEXE IListe des substances dangereuses classées en fonction du numéro atomique de l’élément le plus caractéristique de leurs propriétésElenco delle sostanze pericolose classificate in base al numero atomico dell’elemento più caratteristico delle loro proprietáLijst van gevaarlijke stoffen gerangschikt volgens het atoomnummer van het element dat het meest karakteristiek is voor de eigenschappen van de stofALLEGATO IElenco delle sostanze pericolose classificate in base al numero atomico dell’elemento più caratteristico delle loro proprietáLijst van gevaarlijke stoffen gerangschikt volgens het atoomnummer van het element dat het meest karakteristiek is voor de eigenschappen van de stofBIJLAGE ILijst van gevaarlijke stoffen gerangschikt volgens het atoomnummer van het element dat het meest karakteristiek is voor de eigenschappen van de stofLásd: A Bizottság 1993/72/EGK irányelve, HL L 258., 1993.10.16., 29. o.Az I. melléklet szövegét lásd a HL L 258. A., 1993.10.16., 1. o.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA VESZÉLYES ANYAGOK VESZÉLYEINEK/KOCKÁZATAINAK JELLEGE (R-MONDATOK)Lásd: A Bizottság 2001/59/EK irányelve, HL L 225., 2001.8.6, 1. o.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETA VESZÉLYES ANYAGOK BIZTONSÁGOS HASZNÁLATÁRA VONATKOZÓ ÚTMUTATÁSOKLásd: A Bizottság 2001/59/EK irányelve, HL L 225., 2001.8.6, 1. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2003/18/EK irányelve (2003. március 27.) a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 83/477/EGK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0018

Hivatalos Lap L 097 , 15/04/2003 o. 0048 - 0052

		Az Európai Parlament és a Tanács 2003/18/EK irányelve(2003. március 27.)a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 83/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a szociális partnerekkel és a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően tett javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) A munkavállalók azbesztnek való kitettség elleni védelmével kapcsolatos, 1998. április 7-i következtésében [4] a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a 83/477/EGK irányelv [5] módosítására, különös tekintettel arra, hogy a védintézkedéseket azokra összpontosítsák és azokhoz igazítsák, akik jelenleg a leginkább ki vannak téve a veszélyeknek, nevezetesen azok a munkavállalók, akik azbesztmentesítéssel foglalkoznak, illetve azok, akik szerviz- és karbantartási tevékenységük közben véletlenszerűen érintkeznek azbeszttel.(2) Az említett következtetésben a Bizottságot felkérték továbbá arra, hogy a 83/477/EGK irányelv módosítására terjesszen elő javaslatokat, a krizotil expozíciós határértékeivel kapcsolatos behatóbb kutatások és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által elfogadott módszeren alapuló, a levegő azbeszttartalma mérése módszereinek fényében. Hasonló intézkedéseket kell tenni a helyettesítő szálak vonatkozásában is.(3) A Gazdasági és Szociális Bizottság az azbesztről kialakított véleményében [6] felkérte a Bizottságot, hogy hozzon új intézkedéseket a munkavállalókat érintő kockázatok csökkentése érdekében.(4) A krizotil-azbeszt forgalomba hozatalának és használatának az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és használatának korlátozására vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvben [7] kimondott, és 2005. január 1-jétől hatályba lépő tilalma jelentősen hozzájárul majd a munkavállalók azbesztnek való kitettsége jelentős csökkentéséhez.(5) Minden munkavállalót védeni kell az azbesztnek való kitettség kockázata ellen, ezért a tengeri és légi közlekedésre vonatkozó kivételeket el kell hagyni.(6) A szálak egyértelmű meghatározásának érdekében, ezeket vagy ásványtani megnevezésük, vagy Chemical Abstract Service- (CAS-) számuk szerint újra meg kell határozni.(7) Az azbeszt forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül az azbesztnek való kitettséggel járó tevékenységek korlátozásának igen fontos szerepet kell játszania az ilyen kitettséggel összefüggő megbetegedések megelőzésében.(8) Az azbesztnek való kitettséggel járó tevékenységek bejelentési rendszerét az új munkahelyzetekhez kell igazítani.(9) Magas és előre meg nem határozható expozíciós szintjükre tekintettel fontos megszüntetni azokat a tevékenységeket, amelyeknél a munkavállalók az azbeszt kitermelése, azbeszttermékek előállítása és feldolgozása, illetve a szándékosan hozzáadott azbesztszálakat tartalmazó termékek előállítása és feldolgozása során azbesztszálaknak vannak kitéve.(10) A levegő azbesztkoncentrációjának mérésére szolgáló mintavételi eljárásokat és a szálszámlálási módszert a legújabb szakmai ismeretekre való tekintettel pontosabban kell meghatározni.(11) Annak ellenére, hogy eddig nem sikerült megállapítani azt az expozíciós küszöbértéket, amely alatt a rákbetegség kockázata nem áll fenn, csökkenteni kell az azbeszttel kapcsolatos foglalkozási expozíció határértékeit.(12) A munkáltatókat kötelezni kell arra, hogy az azbesztmentesítési munkálatok megkezdését megelőzően állapítsák meg az azbeszt tényleges vagy feltételezett jelenlétét az érintett épületekben vagy berendezésekben, és adják át ezeket az információkat azoknak, akik az épület használata, illetve az épületen végzett karbantartási munkálatok, vagy az azokban, illetve azokon végzett tevékenységek során azbesztnek lehetnek kitéve.(13) Biztosítani kell, hogy a bontási vagy azbesztmentesítési munkálatokat csak olyan vállalkozások végezzék, amelyek ismerik a munkavállalók védelmére megteendő valamennyi óvintézkedést.(14) Gondoskodni kell az azbesztnek ténylegesen vagy várhatóan kitett munkavállalók külön oktatásáról annak érdekében, hogy az ilyen expozícióval összefüggő veszélyek jelentősen csökkenthetők legyenek.(15) A 83/477/EGK irányelv szerinti expozíciós nyilvántartások és egészségügyi dokumentációk tartalmát összhangba kell hozni a munkájuk során rákkeltő anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 1990. június 28-i 90/394/EGK tanácsi irányelvben (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) [8] említett nyilvántartásokkal.(16) Az azbesztnek való kitettség által érintett munkavállalók egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó gyakorlati ajánlásokat az azbeszt okozta megbetegedések korai felismerésére vonatkozó legújabb orvosi ismeretek figyelembevételével naprakésszé kell tenni.(17) Mivel a tervezett intézkedések célját, nevezetesen a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos veszélyeknek kitett munkavállalók védelmét, tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és az intézkedések terjedelme és hatásai miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanebben a cikkben megfogalmazott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.(18) Az ebben az irányelvben szereplő módosítások konkrét hozzájárulást jelentenek a belső piac szociális dimenziójának kialakításához.(19) A módosítások a lehető legkisebb mértékre korlátozódnak, hogy szükségtelenül ne nehezítsék a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését.(20) A 83/477/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 83/477/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. az 1. cikkben a (2) bekezdést el kell hagyni;2. a 2. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"2. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában az "azbeszt" a következő szálas szerkezetű szilikát:- aktinolit azbeszt, CAS-szám: 77536-66-4, [9],- grünerit (amozit) azbeszt, CAS-szám: 12172-73-5, [10],- antofillit azbeszt, CAS-szám: 77536-67-5, [11],- krizotil, CAS-szám: 12001-29-5, [12],- krokidolit, CAS-szám: 12001-28-4, [13],- tremolit azbeszt, CAS-szám: 77536-68-6 [14],"3. a 3. cikkben:a) a (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(3) Amennyiben a munkavállalók expozíciója csak szórványos és alacsony intenzitású, és amennyiben a (2) bekezdésben említett kockázatértékelés eredményeiből egyértelműen kitűnik, hogy a munkaterület levegőjében az azbesztre megállapított expozíciós határértéket nem lépik túl, a 4., 15. és 16. cikk alkalmazásától el lehet tekinteni a következő munkáknál:a) rövid idejű, nem folyamatos karbantartási munkálatok, amelyek során csak nem porló anyagokkal dolgoznak;b) olyan, nem sérült anyagok roncsolásmentes eltávolítása, amelyekben az azbesztszálak szilárdan kötődnek valamilyen ágyazathoz;c) jó állapotban lévő azbeszttartalmú anyagok betokozása, illetve beburkolása;d) a levegő megfigyelése és ellenőrzése, illetve mintavétel annak megállapítására, hogy valamely adott anyag tartalmaz-e azbesztet."b) A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3a) A tagállamok a szociális partnerekkel a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelően folytatott konzultációt követően, gyakorlati iránymutatásokat állapítanak meg a (3) bekezdés szerinti szórványos és alacsony intenzitású expozíció meghatározására.";4. a 4. cikk a következőképpen módosul:a) a 2. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"2. A bejelentést a munka megkezdése előtt a munkáltatónak kell megtennie a tagállam illetékes hatóságának, a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően.A bejelentésnek legalább a következők rövid leírását kell tartalmaznia:a) a munkaterület helye;b) a felhasznált, illetve kezelt azbeszt fajtái és mennyisége;c) a végzett tevékenységek és az alkalmazott eljárások;d) a résztvevő munkavállalók száma;e) a munkálatok kezdete és időtartama;f) a munkavállalók azbesztnek való kitettségének a korlátozására tett intézkedések.";b) a 4. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4. Minden alkalommal, amikor olyan változás történik a munkakörülményekben, amely várhatóan jelentősen növeli az azbesztből, illetve az azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettséget, új bejelentést kell benyújtani.";5. az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"Az azbeszt forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó egyéb közösségi rendelkezések alkalmazásának sérelme nélkül be kell tiltani azokat a tevékenységeket, amelyek során a munkavállalók az azbeszt kitermelése, azbeszttermékek előállítása és feldolgozása, illetve szándékosan hozzáadott azbesztszálakat tartalmazó termékek előállítása és feldolgozása során azbesztnek vannak kitéve, kivéve a bontásból és azbesztmentesítésből származó termékek kezelését és ártalmatlanítását.";6. a 6. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"6. cikkA 3. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi tevékenység esetében a munkavállalóknak a munkájuk során az azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettségét a lehető legalacsonyabbra, de minden esetben a 8. cikkben megállapított határérték alá kell csökkenteni, különösen a következő intézkedések révén:1. az azbesztből vagy az azbeszttartalmú anyagokból származó pornak ténylegesen vagy esetlegesen kitett munkavállalók számát a lehető legalacsonyabbra kell korlátozni;2. a munkafolyamatokat úgy kell megtervezni, hogy ne keletkezzék azbesztpor, vagy ha ez nem lehetséges, akkor elkerülhető legyen az azbesztpornak a levegőbe bocsátása;3. az azbeszt kezelésére szolgáló helyiségeknek és berendezéseknek rendszeresen és hatékonyan tisztíthatónak és karbantarthatónak kell lenniük;4. az azbesztet, illetve a port kibocsátó azbeszttartalmú anyagokat megfelelően zárt csomagolásban kell tárolni és szállítani;5. a hulladékokat össze kell gyűjteni, és a lehető leghamarabb el kell távolítani a munkahelyről, az azbeszttartalmat feltüntető címkével ellátott, megfelelően zárt csomagolásban. Ezt az intézkedést bányászati tevékenységekre nem kell alkalmazni. Az ilyen hulladékot a veszélyes hulladékokról szóló, 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelvvel összhangban [15] kell kezelni.";7. a 7. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"7. cikk(1) A kezdeti kockázatértékelés eredményeitől függően, és a 8. cikkben megállapított határértékek betartásának biztosítása érdekében rendszeresen mérni kell a munkahelyi levegőben lévő azbesztszálakat.(2) A mintavételnek reprezentatívnak kell lennie a munkavállalók egyéni, azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak való kitettségét illetően.(3) A mintavételt a vállalkozás munkavállalóival, illetve munkavállalói képviselőivel folytatott konzultációt követően kell elvégezni.(4) A mintavételt megfelelően képesített személyeknek kell végezniük. A vett mintákat ezt követően a (6) bekezdéssel összhangban szálszámlálásra felszerelt laboratóriumokban kell elemezni.(5) A mintavétel időtartamának olyannak kell lennie, hogy a mérések vagy az idővel súlyozott számítások alapján reprezentatív expozíció legyen megállapítható a nyolcórás referenciaidőre (egy műszakra) vonatkoztatva.(6) A szálakat, amennyiben van rá mód, PCM (fáziskontraszt-mikroszkóp) segítségével kell számlálni az 1997-es WHO (Egészségügyi Világszervezet) által ajánlott módszerrel [(*)] Determination of airborne fibre concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method) [A levegő szálkoncentrációjának meghatározása. Ajánlott, fáziskontraszt- optikai mikroszkópos (membránszűrős) módszer], WHO, Genf, 1997 (ISBN 92 4 154496 1). vagy más, egyenértékű eredményeket biztosító módszerrel.A levegőben található azbesztnek az első albekezdés szerinti mérése céljából csak az öt mikrométernél hosszabb, három mikrométernél vékonyabb szálakat kell figyelembe venni, amelyeknél a hosszúság és szélesség aránya 3:1-nél nagyobb.";8. a 8. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"8. cikkA munkáltatók biztosítják, hogy a nyolcórás, idővel súlyozott átlagot (TWA) tekintve egyetlen munkavállaló se legyen 0,1 szál/cm3-nél nagyobb, levegőben lévő azbesztkoncentrációnak kitéve.";9. a 9. cikkben az (1) bekezdést el kell hagyni;10. a 10. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdésben az első albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"A 8. cikkben megállapított határérték túllépése esetén meg kell állapítani a túllépés okait, és a helyzet orvoslására a lehető leghamarabb megfelelő intézkedéseket kell tenni.";b) a (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(3) Amennyiben az expozíció más eszközökkel nem csökkenthető, és ha a határérték betartásához egyéni légzésvédő eszköz viselése válik szükségessé, ez az állapot nem lehet tartós, és a munkavállalókat csak a feltétlenül szükséges ideig érintheti. Az ilyen eszköz használatát szükségessé tevő munkavégzés tartama alatt gondoskodni kell a fizikai és klimatikus feltételeknek megfelelő szünetek beiktatásáról, szükség esetén a munkavállalókkal és/vagy képviselőikkel konzultálva, a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelően.";11. a szöveg a következő cikkel egészül ki:"10a. cikkA bontási vagy karbantartási munkálatok megkezdése előtt a munkáltatók, szükség esetén a helyiség tulajdonosától beszerezve a megfelelő információkat, megteszik a szükséges intézkedéseket a feltételezhetően azbeszttartalmú anyagok azonosítására.Amennyiben valamely anyagban vagy épületben az azbeszt jelenléte kétséges, be kell tartani ennek az irányelvnek az alkalmazandó rendelkezéseit.";12. a 11. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(1) Ha egyes tevékenységek, például bontás, mentesítés, javítás és karbantartás esetében előrelátható, hogy a 8. cikkben megállapított határértéket a levegőben található azbeszt koncentrációjának korlátozására szolgáló műszaki megelőző intézkedések ellenére túllépik, a munkáltató meghatározza az ilyen tevékenységek végzésére kötelezett munkavállalók védelmének biztosítására tervezett intézkedéseket, különösen a következőket:a) a munkavállalók ellátása megfelelő légzőkészülékkel és más egyéni védőeszközzel, amelyet viselniük kell; ésb) figyelmeztető jelzések kifüggesztése arról, hogy a 8. cikkben megállapított határértéket előreláthatóan túllépik, ésc) az azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból keletkező por szétterjedésének megakadályozása a helyiségeken, illetve a munkaterületen kívülre.";13. a 12. cikkben a (2) bekezdés első két albekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:"(2) Az (1) bekezdésben említett tervnek elő kell írnia a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének biztosításához szükséges intézkedéseket.A tervben meg kell határozni különösen azt, hogy:- az azbesztet, illetve az azbeszttartalmú termékeket a bontási technikák alkalmazása előtt el kell távolítani, kivéve, ha ez nagyobb veszélynek tenné ki a munkavállalókat, mint ha az azbesztet, illetve az azbeszttartalmú termékeket otthagynák,- szükség esetén biztosítani kell a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéni védőeszközt,- az azbesztbontási és -mentesítési munka befejeztével a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatnak megfelelően igazolni kell az azbesztnek való kitettséggel járó kockázat megszűntét a munkahelyen.";14. a szöveg a következő cikkekkel egészül ki:"12a. cikk(1) A munkáltatók kötelesek minden olyan munkavállalót, aki azbeszttartalmú pornak van vagy lehet kitéve, megfelelő oktatásban részesíteni. Az oktatásnak rendszeres időközönként kell történnie, és a munkavállaló számára ingyenesnek kell lennie.(2) Az oktatásnak tartalmilag könnyen érthetőnek kell lennie a munkavállalók számára. Lehetővé kell tennie számukra, hogy megszerezzék a megelőzéshez és biztonsághoz szükséges ismereteket és szakértelmet, különös tekintettel a következőkre:a) az azbeszt tulajdonságai és hatása az egészségre, beleértve a dohányzás ezt erősítő hatását;b) a feltehetően azbesztet tartalmazó termék-, illetve anyagfajták;c) a feltehetően azbesztnek való kitettséggel járó munkálatok, és az expozíció minimalizálására szolgáló megelőző ellenőrzések fontossága;d) biztonságos munkavégzési módok, ellenőrzések és védőeszközök;e) a légzőkészülékek szerepe, választéka, kiválasztása, korlátai és helyes alkalmazása;f) sürgősségi eljárások;g) dekontaminációs eljárások,h) hulladékártalmatlanítás,i) az orvosi felülvizsgálatok követelményei.(3) Az azbesztmentesítésben dolgozó munkavállalók oktatásához való gyakorlati iránymutatások kidolgozására közösségi szinten kerül sor.12b. cikkA bontási és azbesztmentesítési munkálatok végrehajtása előtt a vállalkozásoknak igazolniuk kell e területre vonatkozó szakismereteiket. Az igazolás a nemzeti jogszabályoknak és/vagy nemzeti gyakorlatnak felel meg.";15. a 14. cikk (2) bekezdésében a b) pont helyébe a következő rendelkezés lép:"b) ha az eredmények túllépik a 8. cikkben megállapított határértéket, akkor a vállalkozás vagy telephely érintett munkavállalóit és képviselőit a lehető leggyorsabban tájékoztassák az ilyen túllépésről és annak okáról, konzultáljanak velük a meghozandó intézkedésekről, illetve veszélyhelyzet esetében tájékoztassák őket a megtett intézkedésekről.";16. a 15. cikkben a 3. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"3. A munkavállalóknak tájékoztatást és tanácsot kell adni egészségi állapotuk minden olyan vizsgálati lehetőségéről, amelyben az expozíciót követően részt vehetnek.A munkavállalók egészségügyi ellenőrzéséért felelős orvos vagy hatóság jelezheti, hogy az egészségügyi ellenőrzést az expozíciót követően mindaddig folytatni kell, amíg ezt az érintett személy egészségének védelme érdekében szükségesnek tartja.Ezt a folytatólagos ellenőrzést az egyes tagállamok nemzeti jogszabályainak és/vagy gyakorlatának megfelelően kell végezni.";17. a 16. cikkben a 2. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"2. Az 1. pontban említett nyilvántartást és a 15. cikk 1. pontjában említett egészségügyi dokumentációt az expozíció végétől számítva legalább 40 évig meg kell őrizni, a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően.";18. a 16. cikk a következő ponttal egészül ki:"3. Ha a vállalkozás megszünteti tevékenységét, a 2. pontban említett dokumentációt a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátani.";19. a szöveg a következő cikkel egészül ki:"16a. cikkA tagállamok megfelelő szankciókat írnak elő, amelyeket az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályok megsértése esetén kell alkalmazni. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.";20. az I. mellékletet el kell hagyni;21. a II. melléklet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:"3. A munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatát a foglalkozás-egészségügy elveinek és gyakorlatának megfelelően kell elvégezni. Ez legalább a következő intézkedéseket foglalja magában:- nyilvántartás vezetése a munkavállalók kórtörténetéről és szakmai pályafutásáról,- személyes beszélgetés,- általános klinikai vizsgálat, különös tekintettel a mellkasra,- tüdőfunkció-vizsgálatok (légzési térfogat és légzésszám).Az egészségi állapot ellenőrzésért felelős orvos és/vagy hatóság dönt a legújabb foglakozás-egészségügyi ismeretek figyelembevételével a további vizsgálatok, pl. köpetcitológiai tesztek, mellkas-röntgen vagy tomodenzitometriás vizsgálat szükségességéről."2. cikk(1) A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2006. április 15-éig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. március 27-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökM. Stratakis[1] HL C 304. E, 2001.10.30.,179. o. ésHL C 203. E, 2003.8.27., 273. o.[2] HL C 94., 2002.4.18., 40. o.[3] Az Európai Parlament 2002. április 11-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2002. szeptember 23-i közös álláspontja (HL. C 269. E, 2002.11.5., 1. o.) és az Európai Parlament 2002. december 17-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2003. február 18-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL C 142., 1998.5.7., 1. o.[5] HL L 263., 1983.9.24., 25. o. A legutóbb a 98/24/EK irányelvvel (HL L 131., 1998.5.5., 11. o.) módosított irányelv.[6] HL C 138., 1999.5.18., 24. o.[7] HL L 262., 1976.9.27, 201. o. A legutóbb a 2001/91/EK bizottsági irányelvvel (HL L 286., 2001.10.30., 27. o.) módosított irányelv.[8] HL L 196., 1990.7.26., 1. o. A legutóbb a 1999/38/EK irányelvvel (HL L 138., 1999.6.1., 66. o.) módosított irányelv.[9] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[10] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[11] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[12] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[13] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[14] A Chemical Abstract Service (CAS) jegyzékében szereplő szám.[15] HL L 377., 1991.12.31., 20. o. A legutóbb a 94/31/EK irányelvvel (HL L 168., 1994.7.2., 28. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------