title: A Tanács irányelve (1990. november 8.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelvnek elsősorban a gépjármű-felelősségbiztosítás tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0618

Hivatalos Lap L 330 , 29/11/1990 o. 0044 - 0049 finn különkiadás fejezet 6 kötet 3 o. 0062  svéd különkiadás fejezet 6 kötet 3 o. 0062

		A Tanács irányelve(1990. november 8.)az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelvnek elsősorban a gépjármű-felelősségbiztosítás tekintetében történő módosításáról(90/618/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére és 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a belső biztosítási piac fejlesztése érdekében a Tanács 1973. július 24-én elfogadta az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK irányelvet [4] (a továbbiakban az "első irányelv"), 1988. június 22-én pedig elfogadta az életbiztosítások körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását előmozdító rendelkezéseket megállapításáról, valamint a 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló 88/357/EGK irányelvet [5] (a továbbiakban a "második irányelv");mivel a 88/357/EGK irányelv megkönnyítette a Közösség területén székhellyel rendelkező biztosítóintézetek számára, hogy a tagállamokban szolgáltatásokat nyújtsanak, és ezzel lehetővé tette a biztosítottak számára, hogy ne csak a saját országukban letelepedett biztosítókhoz forduljanak igényeikkel, hanem azokhoz is, akiknek e központi ügyvezetés helye a Közösség területén található, de más tagállamokban rendelkeznek székhellyel;mivel a 88/357/EGK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás szabadságát különösen érintő rendelkezések hatálya nem terjed ki bizonyos kockázatokra, amelyekre vonatkozóan az említett rendelkezések természetükből és társadalmi vonatkozásaikból adódóan alkalmazhatatlanok voltak a tagállamok hatóságai által elfogadott különös szabályok következtében; mivel ezért ezeket a kivételeket újra meg kellett vizsgálni, miután ez az irányelv már egy bizonyos ideig érvényben volt;mivel az egyik kivétel a fuvarozói felelősség kivételével a gépjárművekkel kapcsolatos felelősségbiztosításokat érintette;mivel azonban a fenti irányelv elfogadásakor a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy a lehető leghamarabb javaslatot készít elő a Tanács részére a gépjárművek használatával összefüggésben (kivéve a fuvarozói felelősséget) felmerülő polgári jogi felelősség biztosítása terén a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatban;mivel a fenti irányelv kötelező biztosításokkal kapcsolatos rendelkezéseinek megfelelően célszerű biztosítani a nagykockázatok kezelésének a fenti irányelv 5. cikke értelmében vett lehetőségét az említett gépjármű felelősségbiztosításokra kiterjedő biztosítási ágazatban;mivel a nagykockázatok kezelését a szárazföldi gépjárművek és gépjárművektől eltérő szárazföldi járművek kárainak és megsemmisülésének biztosítása terén is elő kell irányozni;mivel a 88/357/EGK irányelv úgy rendelkezik, hogy a közösségi együttes biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1978. május 30-i 78/473/EGK tanácsi irányelv [6] értelmében a közösségi együttes biztosítás által fedezhető kockázatok a 88/357/EGK irányelv alapján meghatározott nagykockázatnak minősüljenek, mivel a gépjármű-biztosítási ágazatoknak az ezen irányelv útján történő felvétele a 88/357/EGK irányelv alapján meghatározott nagykockázatok közé azzal a hatással jár, hogy azokat az ágazatokat is felveszik a listára, amelyek a közösségi együttes biztosítás által fedezhetők;mivel a legutóbb a 90/232/EGK irányelvvel [7] módosított, a gépjármű-felelősségbiztosításra és a biztosítási kötelezettség végrehajtására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1972. április 24-i 72/166/EGK tanácsi irányelv [8] a zöldkártyarendszerre, és a nemzeti gépjármű-biztosítási irodák közötti, a zöldkártyák ellenőrzésének megszüntetését lehetővé tevő egyezményekre épül;mivel azonban kívánatos a tagállamok számára azon átmeneti rendelkezések biztosítása, amelyek segítségével fokozatosan alkalmazhatják az irányelvnek az említett biztosítási ágazatok tekintetében a nagykockázatok kezelésével összefüggő konkrét rendelkezéseit, ideértve azokat is, ahol a kockázatokat együttes biztosítással fedezik;mivel a zöldkártyarendszer és a nemzeti gépjármű-biztosítási irodák közötti egyezmények megfelelő működésének fenntartása érdekében célszerű az egyes tagállamokban működő és szolgáltatásnyújtás útján gépjármű-felelősségbiztosítással foglalkozó biztosítóintézeteket arra kötelezni, hogy csatlakozzanak, és részt vegyenek az adott tagállamban működő iroda finanszírozásában;mivel a legutóbb a 90/232/EGK irányelvvel módosított, a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK tanácsi irányelv [9] arra kötelezte a tagállamokat, hogy létrehozzanak, vagy felhatalmazzanak egy szervet (garanciaalap) azzal a feladattal, hogy kártérítést nyújtson a biztosítással nem rendelkező vagy nem azonosítható gépjárművek által okozott balesetek áldozatainak;mivel célszerű továbbá arra kötelezni az egyes tagállamokban működő és szolgáltatásnyújtás útján gépjármű-felelősségbiztosítással foglalkozó biztosítóintézeteket, hogy csatlakozzanak, és részt vegyenek az adott tagállamban működő garanciaalap finanszírozásában;mivel egyes tagállamokban a minősített kockázatokkal kapcsolatos, hatályos jogszabályok valamennyi olyan biztosítóintézetre kiterjednek, amelyek egy, az adott országban lévő telephelyen keresztül biztosítással foglalkoznak; mivel e jogszabályokkal azt kívánják biztosítani, hogy a gépjármű-felelősségbiztosítások kötelező jellegét kiegyensúlyozza az a lehetőség, hogy a gépjármű-tulajdonosok ilyen biztosítást köthetnek; mivel meg kell engedni a tagállamoknak, hogy e szabályokat a területükön szolgáltatást nyújtó biztosításokra alkalmazzák, amennyiben e szabályokat a közérdek indokolja, és nem lépik túl a fenti cél eléréséhez szükséges mértéket;mivel a gépjármű-felelősségbiztosítás terén a kárt szenvedő és kártérítést ténylegesen igényelni jogosult személyek védelme mindenkit érint és így célszerű biztosítani, hogy ezeket a személyeket ne érje jogsérelem vagy ne kerüljenek hátrányosabb helyzetbe ott, ahol a gépjármű-felelősségbiztosítással foglalkozó biztosítóintézet szolgáltatásnyújtás alapján, és nem letelepedés alapján működik; mivel e célra és amennyiben a károsultak érdekeit a tagállamoknak az ott működő szolgáltatásnyújtókra vonatkozó szabályai nem védik kellőképpen, elő kell írni, hogy a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam kötelezze a biztosítóintézeteket arra, hogy területükön honos vagy letelepedett képviselőt jelöljenek ki, aki összegyűjti a kárigényekkel kapcsolatos információkat, és megfelelő hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kárigényeket benyújtó károsultakkal szemben a biztosítóintézetet képviselje, és a károkat megtérítse, továbbá az adott tagállam illetékes bíróságai és hatóságai előtt is ellássa, vagy szükség esetén elláttassa a biztosítóintézet képviseletét a kárigények ügyében;mivel a képviselő arra is kötelezhető, hogy a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai előtt képviselje a biztosítóintézetet a gépjármű-felelősségbiztosítások meglétének és érvényességének ellenőrzése ügyében;mivel rendelkezéseket kell elfogadni egy rugalmas eljárás kialakítása céljából, amellyel a Közösségen belül harmadik országokkal összefüggésben is fel lehet mérni a kölcsönösség fennállását; mivel ennek az eljárásnak a célja nem az, hogy elzárja a Közösség pénzügyi piacait, hanem az, hogy mivel a Közösség nyitva kívánja tartani pénzügyi piacait a világ többi része előtt, fokozza a globális pénzpiac liberalizálását a harmadik országokban; mivel e célból ez az irányelv rendelkezik a harmadik országokkal való tárgyalások eljárásrendjéről és végső megoldásként olyan rendelkezések meghozatalának lehetőségéről, amelyek lehetővé teszik új engedélyezési kérelmek felfüggesztését vagy az új engedélyek kiadásának korlátozását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz irányelv alkalmazásában:a) "gépjármű": a 72/166/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott gépjárművek;b) "iroda": a 72/166/EGK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott nemzeti biztosítók irodája;c) "garanciaalap": a 84/5/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében említett testület;d) "anyavállalat": a 83/349/EGK irányelv [10] 1. és 2. cikkében meghatározott anyavállalat;e) "leányvállalat": a 83/349/EGK irányelv 1. és 2. cikkében meghatározott leányvállalat; egy leányvállalat bármely leányvállalata az említett vállalatok fölött álló anyavállalat leányvállalatának is tekintendő.2. cikk"a melléklet A. pontjának 3., 8., 9., 10., 13. és 16. ágazataiba sorolt kockázatok".3. cikk(1) "III. A. CÍMAzon képviseletekre és fióktelepekre alkalmazandó szabályok, amelyek a Közösség területén létesültek, és olyan biztosítóintézetekhez tartoznak, amelyek székhelye a Közösség területén kívül található".(2) "III. B. CÍMA harmadik ország joga által szabályozott anyavállalatok leányvállalataira és az említett anyavállalatok általi részesedésszerzésekre vonatkozó szabályok".4. cikk"29a. cikkA tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot a következőkről:a) engedély kiadása olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat számára, amelynek egy vagy több anyavállalatára harmadik ország joga irányadó. A Bizottság tájékoztatja a Tanács által a Bizottság javaslatára létrehozandó biztosítási bizottságot;b) ha egy ilyen anyavállalat egy közösségbeli biztosítóintézetben részesedést szerez, amelynek eredményeként ez utóbbi az első leányvállalatává válik. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatja a Tanács által a Bizottság javaslatára létrehozandó biztosítási bizottságot.Ha egy olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat engedélyt kap, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza, akkor az illetékes hatóságok által a Bizottságnak megküldött értesítésben ismertetni kell a csoport felépítését is.29b. cikk(1) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról az általános problémákról, amelyeket a náluk működő biztosítóintézetek tapasztaltak harmadik országba történő letelepedésük vagy tevékenységük harmadik országban történő folytatása során.(2) A Bizottság kezdetben az irányelv végrehajtása előtt legalább hat hónappal, majd a későbbiekben meghatározott rendszerességgel, a (3) és (4) bekezdésben említettek szerint jelentést készít, amelyben megvizsgálja azt, hogy a letelepedés és a biztosítási tevékenység folytatása, valamint a harmadik országbeli biztosítóintézetekben való részesedésszerzés terén hogyan kezelik a közösségbeli biztosítóintézeteket harmadik országokban. A Bizottság a jelentéseket az esetleges javaslatokkal együtt ezután a Tanács elé terjeszti.(3) Ha a Bizottság a (2) bekezdésben említett jelentések vagy egyéb információk alapján úgy véli, hogy egy harmadik országban nem biztosítják a közösségbeli biztosítóinztézetek számára a hatékony piacra jutást olyan mértékben, ahogy a Közösség biztosítja az adott harmadik országból származó biztosítóintézetek piacra jutását a Közösségen belül, akkor a Bizottság javaslatot tehet a Tanácsnak, hogy hatalmazza fel tárgyalások folytatására annak érdekében, hogy aközösségbeli biztosítóintézetek számára hasonlóan versenyképes lehetőségeket érjenek el. A Tanács ez ügyben minősített többséggel határoz.(4) Ha a Bizottság a (2) bekezdésben említett jelentések vagy egyéb információk alapján úgy véli, hogy egy harmadik országban a közösségbeli biztosítóintézeteket nem kezelik ugyanúgy, mint a helyi biztosítóintézeteket, és nem biztosítják számukra ugyanazokat a versenyképes lehetőségeket, továbbá hogy a hatékony piacra jutás feltételeit nem teljesítik, akkor a Bizottság a helyzet megoldása érdekében tárgyalásokat kezdeményezhet.Az első albekezdésben ismertetett körülmények esetén a tárgyalások kezdeményezése mellett arra is bármikor lehetőség van, hogy 29a. cikkben említett biztosítási bizottság létrehozását szabályozó jogi aktussal összhangban a tagállamok illetékes hatóságai korlátozzák, vagy felfüggesszék:- a határozathozatal időpontjában függőben lévő, vagy a jövőbeli engedélykérelmekkel kapcsolatos határozataikat, és- az érintett harmadik ország joga által szabályozott közvetlen vagy közvetett anyavállalatok részesedésszerzésével kapcsolatos határozatait.Ezen intézkedések időtartama nem haladhatja meg a három hónapot.A három hónapos időszak lejárta előtt a tárgyalások eredményének fényében a Tanács a Bizottság javaslata alapján eljárva minősített többséggel dönthet arról, hogy az intézkedéseket továbbra is fenntartja.A fenti korlátozások vagy felfüggesztések nem alkalmazhatók, amennyiben olyan biztosítóintézetek vagy ezek olyan leányvállalatai hoznak létre leányvállalatokat, melyek a Közösség területén megfelelő engedéllyel rendelkeznek, vagy amennyiben az ilyen biztosítóintézetek vagy leányvállalatok közösségbeli biztosítóintézetekben szereznek részesedést.(5) Ha a Bizottság úgy véli, hogy a (3) vagy a (4) bekezdésben ismertetett helyzet jött létre, a Bizottság kérésére a tagállamok tájékoztatást adnak az alábbiakról:a) engedélykérelmek olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalatok részéről, amelyeknek egy vagy több anyavállalatra az érintett harmadik ország jogszabályai irányadók;b) az ilyen biztosítóintézetek olyan tervei, hogy egy közösségbeli biztosítóintézetben részesedést szerezzenek, aminek eredményeként ez utóbbi az előbbi leányvállalatává válna.A tájékoztatási kötelezettség akkor szűnik meg, ha a (3) vagy a (4) bekezdésben említett harmadik országgal megállapodás születik, vagy ha a (4) bekezdés második és harmadik albekezdésében említett intézkedések hatálya megszűnik.(6) Az e cikk alapján hozott intézkedéseknek meg kell felelniük a Közösség nemzetközi, két- vagy többoldalú, a biztosítási tevékenységek megkezdésével és gyakorlásával kapcsolatos egyezményekben foglalt kötelezettségeinek."5. cikkA 88/357/EGK irányelv 12. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második és harmadik francia bekezdését el kell hagyni.6. cikk"12a. cikk(1) Ez a cikk akkor alkalmazandó, ha egy tagállamban lévő telephelyén keresztül egy biztosítóintézet egy másik tagállamban a 73/239/EGK irányelv melléklete A. pontjának 10. ágazatába tartozó kockázatok biztosításával foglalkozik, a fuvarozói felelősséget kivéve.(2) A szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam kötelezi az említett biztosítóintézetet, hogy tagja legyen a tagállam nemzeti irodájának és garanciaalapjának, és vegyen részt annak finanszírozásában.A szolgáltatásnyújtás útján fedezett kockázatok vonatkozásában azonban a biztosítóintézetnek nem kell további befizetést vagy hozzájárulást teljesítenie a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam irodája és alapja számára azon túl, mint amit a tagállambeli telephelyén keresztül működő és a 10. ágazatba tartozó kockázatok (a fuvarozói felelősség kivételével) biztosításával foglalkozó biztosítóintézetek ugyanazon az alapon, azaz az adott tagállamban, a fenti ágazatban keletkező díjbevétel vagy az adott ágazat által felölelt kockázatok száma alapján fizetnek.(3) Ezen irányelv nem gátolja, hogy a szolgáltatást nyújtó biztosítóintézetek kötelesek legyenek megfelelni a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállamnak a minősített kockázatok biztosítására vonatkozó szabályainak amennyiben azok az ott letelepedett biztosításokra is vonatkoznak.(4) A szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam kötelezi a biztosítóintézetet arra, hogy a területén bekövetkezett eseményekkel kapcsolatban kárigényt benyújtó személyek számára biztosítsa azt, hogy ne kerüljenek kedvezőtlenebb helyzetbe amiatt, hogy a biztosítóintézet a 10. ágazatba sorolt kockázatokat (a fuvarozói felelősség kivételével) szolgáltatásnyújtás, és nem az adott tagállamban lévő telephely útján biztosítja.E célból a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam kötelezi a biztosítóintézetet arra, hogy a területén honos vagy ott letelepedett képviselőt jelöljön ki, aki összegyűjti a kárigényekkel kapcsolatos információkat, és megfelelő hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy a kárigényeket benyújtó károsultakkal szemben a biztosítóintézetet képviselje, és a károkat megtérítse, továbbá az adott tagállam illetékes bíróságai és hatóságai előtt is ellássa, vagy szükség esetén elláttassa a biztosítóintézet képviseletét a kárigények ügyében.A képviselő kötelezhető arra, hogy a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai előtt képviselje a biztosítóintézetet a gépjármű-felelősségbiztosítások meglétének és érvényességének ellenőrzése ügyében.A szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam nem kötelezheti a kijelölt képviselőt arra, hogy az őt kijelölő biztosítóintézet nevében a második és harmadik albekezdésben foglaltaktól eltérő tevékenységet is folytasson. A kijelölt képviselő a biztosítóintézet nevében nem folytathat közvetlen biztosítási tevékenységet.A képviselő kijelölése önmagában nem jelenti a 73/239/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelő fióktelep vagy képviselet alapítását, és a képviselő nem tekinthető ezen irányelv 2. cikkének c) pontja értelmében vett telephelynek."7. cikk(1) "Valamennyi tagállam, amelyeknek területén egy biztosítóintézet a 10. ágazatba sorolt kockázatok (a fuvarozói felelősség kivételével) biztosítását célzó szolgáltatást kíván nyújtani, előírhatja, hogy:- a biztosítóintézet bejelentse a 12a. cikk (4) bekezdésében említett, a kárigényekkel foglalkozó képviselő nevét és címét,- a vállalkozás nyilatkozzon arról, hogy a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam nemzeti irodájának és nemzeti garanciaalapjának tagja."8. cikk"Valamennyi tagállam előírhatja, hogy a biztosítóintézet képviselőjének neve és címe is szerepeljen a fent említett okiratokban."9. cikk"(1) Valamennyi telephely köteles tájékoztatni az őt felügyelő hatóságot a szolgáltatásnyújtási tevékenységgel kapcsolatban tagállamonként és biztosítási ágazatonként beszedett díjakról a viszontbiztosítások összegének levonása nélkül. Az ágazatcsoportokat a következők szerint kell meghatározni:- baleset és betegség (1. és 2.),- gépjárműbiztosítás [3., 7. és 10., a 10. osztályra (a fuvarozói felelősség kivételével) vonatkozó számadatok megadásával],- tűz és egyéb vagyoni kár (8. és 9.),- légi- és tengeri közlekedés és fuvarozás (4., 5., 6., 7., 11. és 12.),- általános felelősség (13.),- hitel és kezesség (14. és 15.),- egyéb ágazatok (16., 17. és 18.).A tagállamok felügyelő hatóságai ezeket az információkat továbbítják a szolgáltatásnyújtás helye szerinti valamennyi tagállam felügyelő hatóságának."10. cikk"Az 1995. január 1-jétől megengedett eltérések csak az átmeneti rendelkezéseket alkalmazó négy tagállam egyikében kötött, a 3., 8., 9., 10., 13. és 16. ágazatba sorolt kockázatok biztosításával kapcsolatos szerződésekre vonatkoznak."11. cikkA 88/357/EGK irányelv 23. cikkének (2) bekezdésében foglaltak ellenére a 73/239/EGK irányelv 5. cikkének d) pontja alapján meghatározott nagymértékű, a 10. ágazatba sorolt kockázatok (a fuvarozói felelősség kivételével) esetében a szolgáltatásnyújtás helye szerinti tagállam előírhatja, hogy:- az érintett szerződésekkel kapcsolatos biztosítástechnikai tartalék összegét a tagállamban működő felügyelő hatóságok ellenőrzése alatt állapítsák meg a tagállamban érvényben lévő jogszabályok, vagy ezek hiányában az adott tagállamban érvényes gyakorlat szerint addig az időpontig, amíg az adott tagállamnak meg kell felelnie a biztosítóintézetek éves beszámolóit összehangoló irányelvnek,- e tartalékok egyenértékű és összeillő eszközökkel történő fedezésének módját a tagállamban működő felügyelő hatóságok ellenőrzése alatt állapítsák meg a tagállamban hatályos jogszabályok és gyakorlat szerint, amíg el nem fogadják az életbiztosítások körén kívül eső egyéb biztosításokat szabályozó harmadik irányelvet,- a második francia bekezdésben említett eszközök lokalizációjának módját a tagállamban működő felügyelő hatóságok ellenőrzése alatt állapítsák meg a tagállamban hatályos jogszabályok és gyakorlat szerint addig az időpontig, amíg a tagállamnak meg kell felelnie az életbiztosítások körén kívül eső egyéb biztosításokat szabályozó harmadik irányelvnek.12. cikkA tagállamok módosítják nemzeti rendelkezéseiket, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől [11] számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Az első albekezdésnek megfelelően módosított rendelkezéseket az irányelvről szóló értesítéstől számított 24 hónapon belül kell alkalmazni.13. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1990. november 8-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Romita[1] HL C 65., 1989.3.15., 6. o. ésHL C 180., 1990.7.20., 6. o.[2] HL C 68., 1990.3.19., 85. o. és az 1990. október 10-i határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.)[3] HL C 194., 1989.7.31., 3. o.[4] HL C 228., 1973.8.16., 3. o.[5] HL C 172., 1988.7.4., 1. o.[6] HL L 151., 1978.6.7., 25. o.[7] HL L 129., 1990.5.19., 33. o.[8] HL L 103., 1972.5.2., 1. o.[9] HL L 8., 1984.1.11., 17. o.[10] HL L 193., 1983.7.18., 1. o.[11] A tagállamokat 1990. november 20-án értesítették az irányelvről.--------------------------------------------------


title: A Tanács 92/48/EGK irányelve (1992. június 16.) a 91/493/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti egyes vízi járművek fedélzetén előállított halászati termékekre alkalmazandó higiéniai minimumszabályok megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0048

Hivatalos Lap L 187 , 07/07/1992 o. 0041 - 0044 finn különkiadás fejezet 3 kötet 43 o. 0060  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 43 o. 0060

		A Tanács 92/48/EGK irányelve(1992. június 16.)a 91/493/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti egyes vízi járművek fedélzetén előállított halászati termékekre alkalmazandó higiéniai minimumszabályok megállapításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a halászati termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról szóló, 1991. július 22-i 91/493/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 91/493/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében higiéniai szabályokat kell megállapítani azon hűtött vagy mélyhűtött halászati termékek esetében, amelyeket bizonyos halászhajók fedélzetén állítanak elő, beleértve az elvéreztetési, lefejezési és kizsigerelési, valamint uszonyeltávolítási munkafolyamatokat;mivel a halászhajókra vonatkozó általános higiéniai feltételeket meg kell állapítani;mivel további higiéniai feltételeket kell megállapítani azon halászhajókra vonatkozóan, amelyek fedélzetén a halászzsákmányt több mint huszonnégy órán keresztül tárolják;mivel rendelkezéseket kell hozni annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni egyes halászhajók bizonyos sajátos jellegzetességeit;mivel rá kell mutatni arra, hogy a 91/493/EGK irányelv értelmében végrehajtott ellenőrzések és vizsgálatok ugyanúgy vonatkoznak az ezen irányelvben említett hajókra is,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Az I. mellékletben megállapított általános higiéniai feltételek a halászhajók fedélzetén kezelt halászati termékekre vonatkoznak.(2) A II. mellékletben megállapított további higiéniai feltételek azon halászhajókra vonatkoznak, amelyeket úgy terveztek meg és szereltek fel, hogy fedélzetükön kielégítő körülmények között több mint huszonnégy órán keresztül lehessen tárolni halászati termékeket, kivéve azokat a halászhajókat, amelyeket kizárólag a célból szereltek fel, hogy egyéb tartósítási eszköz nélkül élő halakat, rákokat és puhatestűeket tároljanak.(3) Amennyiben szükséges – a 2. cikkben megállapított eljárással összhangban – az I. melléklet rendelkezéseivel kapcsolatosan eltéréseket vagy további feltételeket lehet megállapítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék bizonyos halászhajók esetlegesen meglévő, sajátos jellegzetességeit.2. cikkEzen irányelv mellékleteit a 91/493/EGK irányelv 15. cikkében megállapított eljárással összhangban lehet módosítani.3. cikkA tagállamok – amennyiben a halászhajókról származó termékek egyértelműen megfelelnek a 91/493/EGK irányelvben meghatározott higiéniai előírásoknak – engedélyezhetnek a halászhajók számára egy további, 1995. december 31-én lejáró időszakot, hogy biztosítsák a II. melléklet 8. b) és e) pontjában megállapított követelményeknek való megfelelést.Ilyen eltéréseket csak azok az 1992. június 30-án már halászati tevékenységeket folytató halászhajók kaphatnak, amelyek 1992. december 31-e előtt benyújtották az illetékes nemzeti hatósághoz az erre vonatkozó, kellően megindokolt kérelmüket.E kérelemnek részletesen ismertetnie kell azon határidőket, amelyeknek során a halászhajók meg tudnak felelni az említett követelményeknek.Amennyiben valaki pénzbeli támogatásért folyamodik a Közösséghez, csak azon pályázatokat lehet elfogadni, amelyek megfelelnek ezen irányelv követelményeinek.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1993. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről értesítik a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1992. június 16-án.a Tanács részérőlaz elnökArlindo Marques Cunha[1] HL L 268., 1991.9.24., 15. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA halászhajók fedélzetén tárolt halászati termékekre vonatkozó általános higiéniai követelmények1. A hajók halászati termékek tárolására fenntartott részei, valamint ilyen rendeltetésű tárolóedényei nem tartalmazhatnak olyan tárgyakat vagy termékeket, amelyeknél fennáll az élelmiszerek káros tulajdonságokkal vagy a normálistól eltérő jellegzetességekkel történő megfertőzésének veszélye. E részeket vagy konténereket úgy kell megtervezni, hogy könnyen tisztíthatók legyenek, és egyúttal biztosítsák azt is, hogy a vízzé olvadt jég ne maradjon érintkezésben a halászati termékekkel.2. Használat közben a hajók halászati termékek tárolására fenntartott részeinek, valamint ilyen rendeltetésű tárolóedényeinek tökéletesen tisztáknak kell lenniük, és semmiképpen sem fertőződhetnek a hajó meghajtására használt üzemanyaggal vagy a fenékvízzel.3. Amint a halászati termékek a hajó fedélzetére kerülnek, azokat azonnal meg kell óvni az erős fertőződéstől és a nap vagy bármilyen más hőforrás hatásától. A termékek megmosására használt víznek a 80/778/EGK irányelv [1] D. és E. mellékletében meghatározott paramétereknek megfelelő friss víznek vagy pedig tiszta tengervíznek kell lennie annak érdekében, hogy minőségük vagy egészséges voltuk ne károsodjon.4. A kezelés és tárolás során a halászati termékek zúzódását el kell kerülni. A nagy vagy az olyan halak mozgatása során, amely a kezelőszemélyzet számára balesetveszéllyel jár, a hegyes eszközök használata megengedhető, amennyiben az érintett termékek húsa nem károsodik.5. A nem élve tárolt halászati termékeket a berakodás után a fedélzeten a lehető leggyorsabban hűteni kell. Amennyiben a halászhajó fedélzetén a hűtés gyakorlati szempontból nem kivitelezhető, a halászati termékeket nem szabad ott nyolc óránál hosszabb ideig tárolni.6. A termékek hűtésére használt jeget ivóvízből vagy tiszta tengervízből kell előállítani. Azt használat előtt olyan körülmények között kell tárolni, amelyek megakadályozzák a fertőződését.7. A halászati termékek kirakodása után a halászati termékekkel közvetlen érintkezésbe kerülő tárolóedényeket, berendezéseket és hajórészeket ivóvízzel vagy tiszta tengervízzel kell megtisztítani.8. Amennyiben a halat a fedélzeten fejezik le és/vagy zsigerelik ki, az ilyen műveleteket higiénikusan kell végezni, és a termékeket azonnal alaposan meg kell mosni ivóvízzel vagy tiszta tengervízzel. A zsigereket és a közegészségre veszélyt jelentő részeket el kell távolítani, és az emberi fogyasztásra szánt részektől el kell különíteni, és külön kell tárolni. Az emberi fogyasztásra szánt halmájat, -ikrát és -tejet hűtve vagy mélyhűtve kell tárolni.9. A kizsigerelésre, a lefejezésre és az uszonyok eltávolítására használt eszközöket, illetve a halászati termékekkel érintkezésbe kerülő tárolóedényeket és eszközöket vízhatlan, tartós, bomlásnak ellenálló, sima és könnyen tisztítható, valamint fertőtleníthető anyagból kell készíteni, vagy ilyen anyaggal kell bevonni. A használat során teljesen tisztának kell lenniük.10. A halászati termékeket kezelő személyzet köteles önmagát és öltözetét magas tisztasági színvonalon tartani.[1] HL L 229., 1980.8.30., 11. o. A legutóbb a 91/337/EGK irányelvvel (HL L 377., 1991.12.31., 48. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAz 1. cikk (2) bekezdésében említett halászhajókra vonatkozó további higiéniai követelmények1. A halászhajókat a hűtött vagy mélyhűtött halászati termékeknek a 91/493/EGK irányelv által megállapított hőmérsékleten való tárolását biztosító raktérrel, tartályokkal vagy konténerekkel kell felszerelni. Az ilyen jellegű raktereket a gépháztól és a legénység számára szállást biztosító részektől kellőképpen áthatolhatatlan válaszfalakkal kell elszigetelni, hogy megakadályozzák a tárolt halászati termékek fertőződését.2. A rakterek, tartályok és konténerek belső falának vízhatlannak, valamint könnyen tisztíthatónak és fertőtleníthetőnek kell lennie. Sima felületű anyagból kell készülnie, vagy ennek híján sima felületű festékkel kell lefesteni; jó állapotban kell megőrizni, hogy az emberi egészségre káros anyagokkal ne fertőzhesse a halászati termékeket.3. A raktereket úgy kell tervezni, hogy a vízzé olvadt jég ne maradjon érintkezésben a halászati termékekkel.4. A termékek tárolására használt tárolóedényeknek biztosítaniuk kell a termékek minőségének kielégítő higiéniai körülmények között történő megőrzését, különösen a vízzé olvadt jég elvezetését. A használat során teljesen tisztának kell lenniük.5. A munkafedélzeteket, az eszközöket és a raktereket, a tartályokat és tárolóedényeket minden egyes használatkor meg kell tisztítani. E célra ivóvizet vagy tiszta tengervizet kell használni. Valahányszor szükséges, fertőtlenítést, rovar- vagy patkányirtást kell végezni.6. A tisztító-, fertőtlenítő- és rovarirtó szereket és minden potenciálisan mérgező hatású anyagot zárt helyiségekben vagy szekrényekben kell tárolni. Használatuk nem jelenthet fertőzési veszélyt a halászati termékekre nézve.7. Amennyiben a halászati termékek mélyhűtése a fedélzeten történik, ezt a műveletet a 91/493/EGK irányelv melléklete IV/II/1. és 3. pontjában megállapított feltételekkel összhangban kell végezni. Ha a mélyhűtés sós vízben történik, a sós víz nem jelenthet fertőzési forrást a halra nézve.8. Azoknak a halászhajóknak, amelyeket úgy szereltek fel, hogy a halászati termékeket akár jéggel (CSW), akár mechanikai úton (RSW) hűtött tengervízben hűtsék, az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:a) a tartályokat megfelelő tengervíztöltő és lefolyóberendezésekkel, illetve olyan készülékekkel kell ellátni, amelyek egyenletes hőmérséklet-eloszlást biztosítanak;b) a tartályoknak a hőmérséklet változását regisztráló eszközzel kell rendelkezniük, amely a tartály legmagasabb hőmérsékletű részében elhelyezett hőérzékelőhöz csatlakozik;c) a tartály- vagy tárolóedényrendszer működésének olyan hűtési sebességet kell biztosítania, hogy a hal és tengervíz keverékének hőmérséklete a rakodás után hat órával legfeljebb 3 °C, a rakodás után tizenhat órával pedig legfeljebb 0 °C legyen;d) a tartályokat, a tárolóedényeket és a keringési rendszert minden kirakodás után teljesen ki kell üríteni, és alaposan meg kell tisztítani ivóvízzel vagy tiszta tengervízzel. Ezeket csak tiszta tengervízzel szabad feltölteni;e) a dátumnak és a tartály számának egyértelműen kell szerepelnie a hőmérséklet változását regisztráló nyilvántartásban, amelyet bármikor az ellenőrző hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.9. Az illetékes hatóságnak – ellenőrzési célból – rendelkeznie kell egy, a 7. és 8. ponttal összhangban felszerelt hajókat tartalmazó naprakész jegyzékkel, kivéve azokat a kiszerelhető konténerekkel rendelkező hajókat, amelyek – az I. melléklet 5. pontja második mondatának sérelme nélkül – nem tárolnak rendszeresen halat hűtött tengervízben.10. A hajótulajdonosok vagy képviselőik megtesznek minden intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy megakadályozzák a halászati termékek olyan személyek általi, kézzel történő kezelését, akik megfertőzhetik a szóban forgó termékeket; ezen korlátozás mindaddig érvényes az ilyen személyek esetében, amíg be nem bizonyosodik róluk, hogy ez a veszély már nem áll fenn. E személyek rutinszerű orvosi felügyelete az érintett tagállamban hatályban lévő nemzeti jogszabályok szerint történik.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2002/62/EK irányelve (2002. július 9.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a műszaki fejlődéshez kilencedik alkalommal történő hozzáigazításáról (szerves ónvegyületek)EGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0062

Hivatalos Lap L 183 , 12/07/2002 o. 0058 - 0059

		A Bizottság 2002/62/EK irányelve(2002. július 9.)az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a műszaki fejlődéshez kilencedik alkalommal történő hozzáigazításáról (szerves ónvegyületek)(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2001/91/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 2a. cikkére, amelyet a 89/678/EGK tanácsi irányelv [3] vezetett be,mivel:(1) A 76/769/EGK irányelv I. mellékletének a műszaki fejlődéshez ötödik alkalommal történő hozzáigazításáról szóló 1999/51/EK bizottsági irányelv [4] megtiltotta a szerves ónvegyületek használatát a 25 m-nél kisebb hajótestek és az elsősorban belvízi utakon használt, bármilyen hosszúságú hajók korhadásgátló kezelésében. Ez az irányelv előírja a szerves ónvegyületek korhadásgátló termékekben történő alkalmazására vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatát, teljes mértékben figyelembe véve a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) végbemenő fejlődést és különösen annak Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága azon előterjesztését, amely szerint 2003. január 1-jéig világszerte be kell tiltani az olyan szerves ónvegyületek hajókon való alkalmazását, amelyek korhadásgátló termékekben biocidként hatnak.(2) Tudományos vizsgálatok igazolták, hogy a hajókon alkalmazott egyes korhadásgátló termékek nagy kockázatot jelentenek a vízi környezetre. Az IMO káros korhadásgátló rendszerekről szóló nemzetközi egyezménye, amelyet a 2001 októberében tartott IMO Diplomáciai Konferencián fogadtak el, 2003. január 1-jétől tilalmat rendel el a korhadásgátló termékekben biocidként ható szerves ónvegyületek hajókon való alkalmazására és újraalkalmazására vonatkozóan.(3) A szerves ónvegyületek alkalmazására és újraalkalmazására vonatkozó tilalom közvetlenül kihat a szerves ónvegyületek belső piacára, így közelíteni kell a tagállamok idevonatkozó jogszabályait, és módosítani kell a 76/769/EGK irányelv I. mellékletét, és különösen az 1999/51/EK irányelvet.(4) Egy későbbi európai parlamenti és tanácsi rendelet megállapítja majd a szerves ónvegyületekkel kezelt hajókra vonatkozó intézkedéseket.(5) A 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [5] a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozik, és ezekre a vízi járművekre is ugyanazok a korlátozások lesznek majd érvényesek, mint minden más vízi járműre.(6) Ez az irányelv nem sérti a 89/391/EGK tanácsi irányelvben [6] és az annak alapján elfogadott egyedi irányelvekben, különösen a legutóbb az 1999/38/EK irányelvvel [7] módosított 90/394/EGK tanácsi irányelvben [8] és a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló 98/24/EK irányelvben [9] megállapított, a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó közösségi jogszabályokat.(7) Ez az irányelv nem érinti a legutóbb a 2002/17/EK irányelvvel [10] módosított, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló, 1990. február 23-i 90/128/EGK irányelvben [11] foglalt, a szerves ónvegyületek élelmiszerekkel érintkezésbe lépő műanyagokban való alkalmazását szabályozó közösségi jogszabályokat.(8) Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/769/EGK irányelv I. mellékletét ezen irányelv melléklete szerint hozzáigazítják a műszaki fejlődéshez.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2002. október 31. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 2003. január 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. július 9-én.a Bizottság részérőlErkki Liikanena Bizottság tagja[1] HL L 286., 2001.10.30., 27. o.[2] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.[3] HL L 398., 1989.12.30., 24. o.[4] HL L 142., 1999.6.5., 22. o.[5] HL L 164., 1994.6.30., 15. o.[6] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.[7] HL L 138., 1999.6.1., 66. o.[8] HL L 196., 1990.7.26., 1. o.[9] HL L 131., 1998.5.5., 11. o.[10] HL L 58., 2002.2.28., 19. o.[11] HL L 349., 1990.12.13., 26. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 76/769/EGK irányelv I. mellékletében a 21. pont helyébe a következő szöveg lép:"Szerves ónvegyületek | 1.Nem hozhatók forgalomba készítmények anyagaként vagy összetevőjeként, olyan festékek biocidjaként, amelyek összetevői nem alkotnak kötést.2.Nem hozhatók forgalomba és nem alkalmazhatók készítmények anyagaként vagy összetevőjeként, biocidként mikroorganizmusok, növények és állatok által okozott korhadás megelőzésére:a)valamennyi olyan vízi járművön, azok hosszától függetlenül, amelyeket tengeri, parti, torkolati, belvízi vagy tavi hajózásra használnak;b)ketrecek, úszók, hálók és egyéb, hal- és kagylótenyésztés során használt eszköz és felszerelés esetén;c)bármilyen, részben vagy teljesen vízbe merülő eszközökben és berendezésekben.3.Nem alkalmazható szennyvízkezelés során használt készítmények anyagaként vagy összetevőjeként." |--------------------------------------------------


title: A Bizottság 97/49/EK irányelve (1997. július 29.) a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0049

Hivatalos Lap L 223 , 13/08/1997 o. 0009 - 0017

		A Bizottság 97/49/EK irányelve(1997. július 29.)a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelv módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya által módosított, a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 15. cikkére,mivel a 79/409/EGK irányelv I. mellékletét módosítani célszerű a Phalacrocorax carbo sinensis madáralfaj helyzetére vonatkozó legújabb információk alapján, és különösen annak a ténynek az ismeretében, hogy ez az alfaj kedvező védelmi helyzetbe került;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban állnak a 79/409/EGK irányelv alapján létrehozott, a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 79/409/EGK irányelv I. mellékletének helyébe ezen irányelv melléklete lép.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1998. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. július 29-én.a Bizottság részérőlRitt Bjerregaarda Bizottság tagja[1] HL L 103., 1979.4.25., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"ANEXO IBILAG IANHANG IΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IANNEX IANNEXE IALLEGATO IBIJLAGE IANEXO ILIITE IBILAGA I| Español | Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Français | Italiano | Nederlands | Português | Suomi | Svenska |1.Gavia stellata | Colimbo chico | Rødstrubet lom | Sterntaucher | Κηλιδοβούτι | Red-throated diver | Plongeon catmarin | Strolaga minore | Roodkeelduiker | Mobêlha-pequena | Kaakkuri | Smålom |2.Gavia arctica | Colimbo ártico | Sortstrubet lom | Prachttaucher | Λαμπροβούτι | Black-throated diver | Plongeon arctique | Strolaga mezzana | Parelduiker | Mobêlha-árctica | Kuikka | Storlom |3.Gavia immer | Colimbo grande | Islom | Eistaucher | Παγοβούτι | Great northern diver | Plongeon imbrin | Strolaga maggiore | IJsduiker | Mobêlha-grande | Amerikanjääkuikka | Islom |4.Podiceps auritus | Zampullín cuellirrojo | Nordisk lappedykker | Ohrentaucher | Ωτοβουτηχτάρα | Slavonian grebe | Grèbe esclavon | Svasso cornuto | Kuifduiker | Mergulhão-de-pescoço-castanho | Mustakurkku-uikku | Svarthakedopping |5.Pterodroma madeira | Petrel de Madeira | Madeira blød petrel | Madeira-Sturmvogel | Θυελλοπούλι της Μαδέρας | Zino's petrel | Diablotin de Madère | Berta di Madera | Madeirastormvogel | Freira da Madeira | Madeiranviistäjä | Smalnäbbad sammetspe |6.Pterodroma feae | Petrel atlántico | Kanarisk blød petrel | Kapverden-Sturmvogel | Θυελλοπούλι των Desertas | Fea's petrel | Diablotin du Cap-Vert | Berta del Capo Verde | Gon-gonstormvogel | Freira do Bugio | Kapverdenviistäjä | Tjocknäbbad sammetspe |7.Bulweria bulwerii | Petrel de Bulwer | Bulwers skråpe | Bulwersturmvogel | Θυελλοπούλι του Bulver | Bulwer's petrel | Pétrel de Bulwer | Berta di Bulwer | Bulwers stormvogel | Alma-negra | Tyrskyliitäjä | Spetsstjärtad petrell |8.Calonectris diomedea | Pardela cenicienta | Kuls skråpe | Gelbschnabelsturmtaucher | Άρτεμις | Cory's shearwater | Puffin cendré | Berta maggiore | Kuhls pijlstormvogel | Pardela-de-bico-amarelo | Välimerenliitäjä | Gulnäbbad lira |9.Puffinus puffinus mauretanicus | Pardela pichoneta balear | Balearisk almindelig skråpe | Schwarzschnabelsturmtaucher (Balearische Unterart) | Μύχος (φυλή Βαλεαρίδων) | Manx shearwater (Balearic subspecies) | Puffin des Baléares | Berta minore (sottospecie delle Baleari) | Noordse pijlstormvogel (Westmediterrane ondersoort) | Pardela-sombria das Baleares | Pikkuliitäjä | Medelhavslira |10.Puffinus assimilis | Pardela chica | Lille skråpe | Kleiner Sturmtaucher | Μικρόμυχος | Little shearwater | Petit puffin | Berta minore fosca | Kleine pijlstormvogel | Pardela-pequena | Kääpiöliitäjä | Dvärglira |11.Pelagodroma marina | Paíño pechialbo | Fregatstormsvale | Weißgesichtsturmschwalbe | Πελαγοδρόμος | White-faced | Pétrel frégate | Uccello delle tempeste fregata | Bont stormvogeltje | Calcamar | Ulappakeiju | Fregattstormsvala |12.Hydrobates pelagicus | Paíño común | Lille stormsvale | Sturmschwalbe | Πετρίλος | Storm petrel | Pétrel tempête | Uccello delle tempeste | Stormvogeltje | Paínho-de-cauda-quadrada | Merikeiju | Stormsvala |13.Oceanodroma leucorhoa | Paíño de Leach | Stor stormsvale | Wellenläufer | Κυματοβάτης | Leach's storm petrel | Pétrel culblanc | Uccello delle tempeste codaforcuta | Vaal stormvogeltje | Paínho-de-cauda-forcada | Myrskykeiju | Klykstjärtad stormsvala |14.Oceanodroma castro | Paíño de Madeira | Madeirastormsvale | Madeira-Wellenläufer | Κυματοβάτης της Μαδέρας | Madeiran storm petrel | Pétrel de Castro | Uccello delle tempeste di Castro | Madeirastormvogeltje | Paínho da Madeira | Madeirankeiju | Oceanlöpare |15.Phalacrocorax aristotelis desmarestii | Cormorán moñudo (mediterráneo) | Topskarv (middelhavsunderart) | Krähenscharbe (Mittelmeer-Unterart) | Θαλασσοκόρακας | Shag (Mediterranean subspecies) | Cormoran huppé (sous-espèce méditerranéenne) | Marangone dal ciuffo (sottospecie del Mediterraneo) | Kuifaalscholver (Middellandse-Zeeondersoort) | Corvo-marinho-de-crista (subespécie mediterrânica) | Karimetso (alalaji Välimeri) | Toppskarv (underart från Medelhavet) |16.Phalacrocorax pygmeus | Cormorán pigmeo | Dværgskarv | Zwergscharbe | Λαγγόνα | Pygmy cormorant | Cormoran pygmée | Marangone minore | Dwergaalscholver | Corvo-marinho-pigmeu | Pikkumerimetso | Dvärgskarv |17.Pelecanus onocrotalus | Pelícano común | Almindelig pelikan | Rosapelikan | Ροδοπελεκάνος | White pelican | Pélican blanc | Pellicano | Pelikaan | Pelicano-vulgar | Pelikaani | Pelikan |18.Pelecanus crispus | Pelícano ceñudo | Krøltoppet pelikan | Krauskopfpelikan | Αργυροπελεκάνος | Dalmatian pelican | Pélican frisé | Pellicano riccio | Kroeskoppelikaan | Pelicano-crespo | Kiharapelikaani | Krushuvad pelikan |19.Botaurus stellaris | Avetoro | Rørdrum | Rohrdommel | Τρανομουγκάνα | Bittern | Butor étoilé | Tarabuso | Roerdomp | Abetouro-comum | Kaulushaikara | Rördrom |20.Ixobrychus minutus | Avetorillo común | Dværghejre | Zwergdommel | Νανομουγκάνα | Little bittern | Blongios nain | Tarabusino | Woudaapje | Garça-pequena | Pikkuhaikara | Dvärgrördrom |21.Nycticorax nycticorax | Martinete | Nathejre | Nachtreiher | Νυχτοκόρακας | Night heron | Héron bihoreau | Nitticora | Kwak | Goraz | Yöhaikara | Natthäger |22.Ardeola ralloides | Garcilla cangrejera | Tophejre | Rallenreiher | Κρυπτοτσικνιάς | Squacco heron | Héron carabier | Sgarza ciuffetto | Ralreiger | Papa-ratos | Rääkkähaikara | Rallhäger |23.Egretta garzetta | Garceta común | Silkehejre | Seidenreiher | Λευκοτσικνιάς | Little egret | Aigrette garzette | Garzetta | Kleine zilverreiger | Garça-branca-pequena | Silkkihaikara | Silkeshäger |24.Egretta alba | Garceta grande | Sølvhejre | Silberreiher | Αργυροτσικνιάς | Great white egret | Grande aigrette | Airone bianco maggiore | Grote zilverreiger | Garça-branca-grande | Jalohaikara | Ägretthäger |25.Ardea purpurea | Garza imperial | Purpurhejre | Purpurreiher | Πορφυροτσικνιάς | Purple heron | Héron pourpré | Airone rosso | Purperreiger | Garça-vermelha | Ruskohaikara | Purpurhäger |26.Ciconia nigra | Cigüeña negra | Sort stork | Schwarzstorch | Μαυροπελαργός | Black stork | Cigogne noire | Cicogna nera | Zwarte ooievaar | Cegonha-preta | Mustahaikara | Svart stork |27.Ciconia ciconia | Cigüeña común | Hvid stork | Weißstorch | Λευκοπελαργός | White stork | Cigogne blanche | Cicogna bianca | Ooievaar | Cegonha-branca | Kattohaikara | Vit stork |28.Plegadis falcinellus | Morito | Sort ibis | Sichler | Χαλκόκοτα | Glossy ibis | Ibis falcinelle | Mignattaio | Zwarte ibis | Maçarico-preto | Pronssi-iibis | Bronsibis |29.Platalea leucorodia | Espátula | Skestork | Löffler | Χουχιαρομύτα | Spoonbill | Spatule blanche | Spatola | Lepelaar | Colhereiro | Kapustahaikara | Skedstork |30.Phoenicopterus ruber | Flamenco | Flamingo | Flamingo | Φλαμίγκο | Greater flamingo | Flamant rose | Fenicottero | Flamingo | Flamingo-comum | Flamingo | Flamingo |31.Cygnus bewickii (Cygnus columbianus bewickii) | Cisne chico | Pibesvane | Zwergschwan | Νανόκυκνος | Bewick's swan | Cygne de Bewick | Cigno minore | Kleine zwaan | Cisne-pequeno | Pikkujoutsen | Mindre sångsvan |32.Cygnus cygnus | Cisne cantor | Sangsvane | Singschwan | Αγριόκυκνος | Whooper swan | Cygne sauvage | Cigno selvativo | Wilde zwaan | Cisne-bravo | Laulujoutsen | Sångsvan |33.Anser albifrons flavirostris | Ánsar careto de Groenlandia | Blisgås (grønlandsk underart) | Bleßgans (grönländische Unterart) | Ασπρομετωπόχηνα (φυλής Γροιλανδίας) | White-fronted goose (Greenland subspecies) | Oie rieuse (sous-espèce du Groenland) | Oca lombardella (sottospecie della Groenlandia) | Groenlandse kolgans | Ganso da Gronelândia | Tundrahanhi (alalaji Grönlanti) | Bläsgås (grönländsk underart) |34.Anser erythropus | Ánsar careto chico | Dværggås | Zwerggans | Νανύχηνα | Lesser white-fronted goose | Oie naine | Oca lombardella minore | Dwerggans | Ganso-pequeno-de-testa-branca | Kiljuhanhi | Fjällgås |35.Branta leucopsis | Barnacla cariblanca | Bramgås | Nonnengans | Ασπρομαγουλόχηνα | Barnacle goose | Bernache nonnette | Oca facciabianca | Brandgans | Ganso-de-faces-brancas | Valkoposkihanhi | Vitkindad gås |36.Branta ruficollis | Barnacla cuellirroja | Rødhalset gås | Rothalsgans | Κοκκινολαιμόχηνα | Red-breasted goose | Bernache à cou roux | Oca collorosso | Roodhalsgans | Ganso-de-pescoço-ruivo | Punakaulahanhi | Rödhalsad gås |37.Tadorna ferruginea | Tarro canelo | Rustand | Rostgans | Καστανόχηνα | Ruddy shelduck | Tadorne casarca | Casarca | Casarca | Pato-ferrugíneo | Ruostesorsa | Rostand |38.Marmaronetta angustirostris | Cerceta pardilla | Marmorand | Marmelente | Στικτόπαπια | Marbled teal | Sarcelle marbrée | Anatra marmorizzata | Marmereend | Pardilheira | Marmorisorsa | Marmorand |39.Aythya yroca | Porrón pardo | Hvidøjet and | Moorente | Βαλτόπαπια | Ferruginous duck | Fuligule nyroca | Moretta tabaccata | Witoogeend | Zarro-castanho | Ruskosotka | Vitögd dykand |40.Mergus albellus | Serreta chica | Lille skallesluger | Zwergsäger | Νανοπρίστης | Smew | Harle piette | Pesciaiola | Nonnetje | Merganso-pequeno | Uivelo | Salskrake |41.Oxyura leucocephala | Malvasía | Hvidhovedet and | Weißkopf-Ruderente | Κεφαλούδι | White-headed duck | Erismature à tête blanche | Gobbo rugginoso | Witkopeend | Pato-rabo-alçado | Viuhkasorsa | Kopparand |42.Pernis apivorus | Halcón abejero | Hvepsevåge | Wespenbussard | Σφηκοβαρβακίνο | Honey buzzard | Bondrée apivore | Falco pecchiaiolo | Wespendief | Falcão-abelheiro | Mehiläishaukka | Bivråk |"--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1991. december 6.) a 74/297/EGK tanácsi irányelvnek a kormánykerék és a kormányoszlop ütközéskori viselkedése tekintetében a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0662

Hivatalos Lap L 366 , 31/12/1991 o. 0001 - 0016 finn különkiadás fejezet 13 kötet 21 o. 0196  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 21 o. 0196

		A Bizottság irányelve(1991. december 6.)a 74/297/EGK tanácsi irányelvnek a kormánykerék és a kormányoszlop ütközéskori viselkedése tekintetében a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(91/662/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a gépjárművek belső berendezéseire (a kormányszerkezet viselkedése ütközés esetén) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. június 4-i 74/297/EGK [1] irányelvre és különösen annak 5. cikkére,mivel a tapasztalati eredmények és a tudomány állásának megfelelően a kormánykerék és a kormányberendezés viselkedésének szabályozása révén – az említett irányelvnek az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága vonatkozó előírásának legutóbbi korszerűsítetésével való összehangolása, továbbá néhány egyéb javítás bevezetése által – lehetővé vált a vezető védelmének javítása frontális ütközés esetén, ami a 74/297/EGK irányelv célja;mivel a balesetekből során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a kormánykeréknek puhának kell lennie ahhoz, hogy megóvja a járművezető arcát a kormánykerék okozta sérüléstől, és e célból további módosításokat szükséges az irányelvbe beépíteni; mivel többféle vizsgálati módszer áll rendelkezésre, a Bizottságnak 1991. december 31-ig további javaslatot kell előterjeszteni a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság részére;mivel az irányelv rendelkezései összhangban vannak a motorgépjárművekre vonatkozó irányelvek műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 74/297/EGK irányelv mellékletei az ezen irányelvhez csatolt mellékletekkel összhangban módosulnak.2. cikk(1) 1992. október 1-jétől kezdve hatállyal a tagállamok:a) - nem tagadhatják meg egy járműtípus EGK-típusjóváhagyásának megadását, vagy a 70/156/EGK tanácsi irányelv [2] 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdése szerinti igazolás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, és- nem tilthatják meg járművek forgalomba helyezését a kormányszerkezetre való hivatkozással, amennyiben azt az ezzel az irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv szerint jóváhagyták;b) - nem tagadhatják meg valamely járműbe vagy járművekbe történő beépítésre szánt kormányszerkezet egy típusának EGK-típusjóváhagyását, vagy- nem tilthatják meg járműbe vagy járművekbe való beépítésre szánt kormánykerekek forgalomba hozatalát, amennyiben az említett kormánykerék megfelel az ezen irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv követelményeinek.(2) 1996. október 1-jétől kezdve a tagállamok a nem motor feletti vezetőfülkés M1 kategóriájú gépjárművek vonatkozásában:- nem adhatnak ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett igazolást,- megtagadhatják nemzeti típusjóváhagyás megadásáta kormányberendezésre való hivatkozással, ha az nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv követelményeinek.(3) 1995. október 1-jétől kezdve a tagállamok a maximum 1500 kg megengedett tömegű, motor feletti vezetőfülkés M1 és N1 kategóriájú gépjárművek vonatkozásában:- nem adhatnak ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett igazolást,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadásáta kormányszerkezetre való hivatkozással, amennyiben az nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv követelményeinek, az ezen irányelv I. mellékletének 5.1. pontjában megállapított rendelkezések kivételével, amelyek csak 1996. október 1-jétől lépnek hatályba.(4) 1996. október 1-jétől kezdve a tagállamok valamely kormánykerék típusára- nem adhatnak ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett igazolást,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadásáta kormánykerékre való hivatkozással, amennyiben az nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv I. mellékletének 5.2., 5.3. és 5.4. pontjával.(5) 1996. október 1-jétől kezdve a tagállamok megtilthatják az olyan járművek első forgalomba helyezését, amelyekben a kormányszerkezet nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv követelményeinek.Ezt az előírást 1997. október 1-jéig nem kell alkalmazni:- az M1 kategóriájú, motor feletti vezetőfülkés járművekre,- az N1 kategóriájú, 1500 kg legnagyobb megengedett tömegű járművekre,- nem motor feletti vezetőfülkés M1 kategóriájú járműveknél az I. melléklet 5.1. pontjában megállapított követelmények vonatkozásában (a kormányoszlop maximális függőleges elmozdulása).(6) 1995. október 1-jétől kezdve a tagállamok megtilthatják járműbe vagy járművekbe beépítésre szánt kormánykerék forgalomba hozatalát, amennyiben az nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/297/EGK irányelv I. melléklet 5.2., 5.3. és 5.4. pontjában megállapított követelményeknek.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1992. október 1-je előtt megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz a hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok fogadják el.(2) A tagállamok biztosítják, hogy közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. december 6-án.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 165., 1974.6.20., 16. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETFOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, AZ EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, AZ EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS, ELŐÍRÁSOK, VIZSGÁLATOK, GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG1. HATÁLYAz irányelv a legfeljebb 1500 kg megengedett tömegű M1 és N1 kategóriájú gépjárművek kormányszerkezetének viselkedésére vonatkozik, tekintettel a járművezető védelmére frontális ütközés esetén.A gyártó kérésére az irányelv alapján más kategóriájú járműveket is jóvá lehet hagyni.2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKAz irányelv alkalmazásában:2.1. "Kormányszerkezet viselkedése ütközés esetén" a kormányszerkezetnek az alábbi három fajta erő fellépése esetén bekövetkező viselkedését jelenti:2.1.1. azok az erők, amelyek frontális ütközéskor a kormányoszlop hátrafelé elmozdulását idézik elő;2.1.2. azok az erők, amelyek frontális ütközéskor a járművezető fejének tehetetlensége miatt, annak a kormánykerékhez ütközése révén jönnek létre;2.1.3. azok az erők, amelyek frontális ütközés esetén a járművezető testének tehetetlensége miatt, annak a kormánykerékhez ütközése révén jönnek létre.2.2. "Járműtípus" a járműnek azon kategóriája, amelyek nem különböznek olyan lényeges jellemzőkben, mint:2.2.1. a kormánykerék előtt lévő járműrész szerkezete, méretei, körvonalai és alkotó anyagai;2.2.2. a járműnek a 70/156/EGK irányelv I. melléklete 2.6. pontjában meghatározott menetkész tömege, vezető nélkül.2.3. A "kormányberendezés" a jármű kormányzására szolgáló azon berendezés – rendszerint a kormánykerék – amelyet a vezető működtet.2.4. A "kormányberendezés típusa" a jármű kormányzására szolgáló berendezések azon kategóriája, amelyek nem különböznek olyan lényeges jellemzőkben, mint: a szerkezet, méretek, körvonalak és alkotó anyagok.2.5. A "kormányberendezés típusjóváhagyása" valamely kormányberendezés típusának, a vezető fejének és testének a kormányberendezéssel szemben, ütközés esetén biztosított védelme vonatkozásában történő jóváhagyását jelenti.2.6. "Járműjóváhagyás" valamely járműtípusnak, a vezető fejének és testének a kormányberendezéssel szemben, ütközés esetén biztosított védelme vonatkozásában történő jóváhagyását jelenti.2.7. "Univerzális kormányberendezés" olyan kormányberendezést jelent, amely több járműtípusban alkalmazható, amennyiben a kormánykeréknek a kormányoszlophoz történő csatlakoztatásában meglévő különbségek nem befolyásolják a kormányszerv ütközéskori viselkedését.2.8. "Légzsák" olyan rugalmas zsákot jelent, amelyet nyomás alatt álló gázzal töltenek fel, és:2.8.1. arra terveztek, hogy megvédje a jármű vezetőjét a kormánykerékhez ütközéstől; és amelyet2.8.2. a jármű ütközése esetén működésbe lépő szerkezet fúj fel.2.9. "Kormányberendezés-karima" a kormánykerék kvázi torodiális, külső gyűrűje, amelyet a jármű vezetője vezetés közben általában kézben tart.2.10. "Küllő" a kormányberendezés karimáját és az agyat összekötő rúd.2.11. "Agy" a kormányberendezésnek az a – rendszerint a közepén – elhelyezkedő része, amely:2.11.1. a kormányberendezést a kormánytengellyel összeköti;2.11.2. a kormányberendezésről átadja a nyomatékot a kormánytengelyre.2.12. "Kormányberendezés-agyközéppont" az agy felületén lévő azon pont, amely a kormánytengely vonalába esik.2.13. "Kormányberendezés síkja" – kormánykerék esetén – az a sík felület, amely egyenlő részre osztja a vezető és a jármű eleje között a kormánykerék-karimát.2.14. "Kormánytengely" azon alkatrész, amely a kormányberendezésre ható nyomatékot átviszi a kormányműre.2.15. "Kormányoszlop" a kormánytengelyt körbevevő burkolatot jelenti.2.16. "Kormányberendezés" azon egység, amely a következő részekből áll: a kormányszerv, a kormányoszlop a szerelvényekkel együtt, kormánytengely, kormánymű a házzal együtt és minden olyan alkatrész, amelyet arra terveztek, hogy elősegítse az energia elnyelését a vezető testének a kormányszervnek történő ütközése esetén.2.17. "Utastér" a járműben utazók elhelyezésére szolgáló teret jelenti, amelyet a tető, a padló, az oldalfalak, ajtók, külső ablakok, az első válaszfal, valamint a hátsó ülés háttámlájának síkja határol.2.18. "Ütőmű" a IV. melléklet 3. bekezdésének megfelelő 165 mm átmérőjű merev, félgömb alakú fejforma.2.19. "R-pont" az ülésnek a 90/630/EGK irányelvvel módosított 77/649/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott vonatkoztatási pontja.3. AZ EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM3.1. Járműtípus3.1.1. Egy járműtípusnak az ütközés esetén a vezető kormányberendezéssel szembeni védelme tekintetében történő EGK-típusjóváhagyása iránti kérelmet a jármű gyártójának vagy megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.1.2. A kérelemhez három példányban kell mellékelni az alábbi dokumentumokat:3.1.2.1. a járműtípus részletes leírása a kormányszerv előtti járműrész szerkezetéről, méreteiről, körvonaláról és szerkezeti anyagairól;3.1.2.2. rajzok – megfelelő méretarányban és kielégítő részletességgel – a kormányszerkezetről és annak a jármű alvázhoz, illetve a karosszériához való csatlakoztatásáról;3.1.2.3. a kormányszerkezet műszaki leírása;3.1.2.4. a menetkész jármű tömege;3.1.2.5. adott esetben annak bizonyítéka, hogy a kormányszervet az alábbi 5.2. és 5.3. pontnak megfelelően jóváhagyták.3.1.3. A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat számára a következőket kell biztosítani:3.1.3.1. a jóváhagyásra előterjesztett járműtípust képviselő egy járművet az 5.1. pont szerinti vizsgálathoz;3.1.3.2. a gyártó belátása szerint, a műszaki szolgálat beleegyezésével, vagy egy második járművet vagy a járműnek azon részeit, amelyek szükségesek az 5.2. és 5.3. pontban említett vizsgálatokhoz.3.2. Kormányberendezés-típus3.2.1. Egy kormányberendezés-típus EGK-jóváhagyása iránti kérelmét a gyártónak vagy megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania.3.2.2. A kérelemhez három példányban kell mellékelni az alábbi dokumentumokat:3.2.2.1. a kormányberendezés típus részletes leírása a kormánykerék szerkezetét, méreteit és szerkezeti anyagait illetően;3.2.2.2. rajzok – megfelelő méretarányban és kielégítő részletességgel – a kormányberendezésről és annak a jármű alvázhoz, illetve a karosszériához való csatlakoztatásáról.3.2.3. A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat részére biztosítani kell a jóváhagyásra előterjesztett kormányberendezés-típus szempontjából reprezentatív kormányberendezést, ezen felül a gyártó belátása szerint, a műszaki állomás beleegyezésével, azokat a járműalkatrészeket, amelyek az alábbi 5.2. és 5.3. pontban említett vizsgálatokhoz szükségesek.4. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS4.1. A jóváhagyó hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt megvizsgálja a gyártási megfelelőség hatékony ellenőrzését biztosító körülmények meglétét.4.2. Az EGK-típus-jóváhagyási értesítéshez csatolni kell a 4.2.1. vagy 4.2.2. pontban meghatározott mintának megfelelő nyomtatványt.4.2.1. A 3.1. pontban említett kérelem esetén az V.A. melléklet szerint.4.2.2. A 3.2. pontban említett kérelem esetén az V.B. melléklet szerint.5. ELŐÍRÁSOK5.1. A menetkész, próbabábu nélküli jármű szilárd akadállyal történő, 48,3 km/óra sebesség mellett végzett ütközési vizsgálata folyamán a kormányoszlop és -tengely felső része hátrafelé, vízszintes és a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamos irányban legfeljebb 12,7 cm-rel, továbbá függőlegesen legfeljebb 12,7 cm-rel mozdulhat el a jármű azon részeihez képest, amelyek az ütközés hatásának nincsenek kitéve.5.2. Amikor a próbabábu a III. mellékletben leírt módszernek megfelelően 24,1 km/óra relatív sebességgel a kormányberendezésnek ütközik, a kormányberendezés által a próbabábura kifejtett erő nem haladhatja meg az 1,111 daN-t.5.3. Amikor az ütőmű a IV. mellékletben leírt módszernek megfelelően 24,1 km/óra relatív sebességgel a kormánykeréknek ütközik, a próbabábu lassulása összesen 3 milliszekundum időtartamnál hosszabb időtartam alatt nem haladhatja meg a 80 g értéket. A lassulásnak CFC 600 Hz mellett 120 g-nél mindig kisebbnek kell lennie.5.4. A kormányberendezést olyan módon kell megtervezni, kialakítani és rögzíteni, hogy:5.4.1. Az 5.2. és 5.3. pontban előírt ütközési vizsgálat előtt a kormányberendezésnek a vezető felé eső egyetlen olyan részén sem lehetnek olyan, 2,5 mm-nél kisebb lekerekítési sugarú felületi egyenetlenségek vagy éles sarkok, peremek, amelyek egy 165 mm átmérőjű gömbbel megérinthetők.5.4.1.1. Az 5.2. és 5.3. pontban előírt ütközési vizsgálat után, a kormányberendezés felületének vezető felé eső egyetlen része se képezzen olyan éles vagy egyenetlen részeket, amelyek megnövelhetik a vezető sérülésének veszélyét vagy súlyosságát. A csekély felületi repedéseket és hasadásokat nem kell figyelembe venni.5.4.2. A kormányberendezést úgy kell megtervezni, kialakítani és rögzíteni, hogy ne foglaljon magában olyan alkatrészeket, szerelvényeket – ideértve a kürt működtetőjét és a szerelési tartozékokat – amelyek normál vezetési mozdulatok során beleakadhatnak a járművezető ruhájába vagy ékszereibe.5.4.3. Amennyiben a kormányberendezés eredeti szerelvénye a járműnek, úgy ennek meg kell felelnie a III. melléklet 2.1.3. és a IV. melléklet 2.3. pontjában leírt vizsgálati előírásoknak.5.4.4. Az "univerzális kormányberendezésnek":5.4.4.1. a kormányoszlop teljes szögtartományában meg kell felelnie a követelményeknek, ami azt jelenti, hogy azoknál a járműveknél, amelyekbe a kormányberendezést beépíteni kívánják, a vizsgálatokat legalább a legkisebb és legnagyobb kormányoszlop-hajlásszögeknél el kell végezni;5.4.4.2. az ütőtestnek és a próbabábunak a kormánykerékhez viszonyított minden helyzetében meg kell felelnie a követelményeknek, ami azt jelenti, hogy a vizsgálatot a kormányberendezés beépítése szempontjából jóváhagyandó összes járműtípus tekintetében legalább a középhelyzetben el kell végezni. Ahol kormányoszlopot használnak, annak olyan típusúnak kell lennie, amely a "legkedvezőtlenebb eset" feltételeinek felel meg.5.4.5. Ha egy univerzális kormányberendezés többféle kormányoszlophoz történő illesztéséhez különböző csatlakoztató elemeket használnak, és bizonyított, hogy a csatlakoztató elem a rendszer energiaelnyelő képességét nem befolyásolja, úgy az összes vizsgálat egyféle csatlakoztató elemmel is elvégezhető.6. VIZSGÁLATOK6.1. Az 5. pontban leírt követelményeknek való megfelelést a II., III. és IV. mellékletben leírt módszerekkel kell ellenőrizni. Az összes mérést az ISO 6487-1987 szabvány szerint kell végrehajtani.6.2. A jóváhagyó hatóság belátása szerint azonban más vizsgálatok is megengedettek, feltéve hogy azok egyenértékűsége bizonyítható. Ez esetben az alkalmazott módszert és a kapott eredményeket ismertető jelentést mellékelni kell a jóváhagyási dokumentációhoz.7. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG7.1. Járműtípus EGK-jóváhagyása esetén a gyártásmegfelelőség igazolására megfelelő számú legyártott kormányberendezést szúrópróbaszerűen kell ellenőrizni.7.2. Kormányberendezés-típus EGK-jóváhagyása esetén a gyártásmegfelelőség igazolására elegendő számú legyártott kormányberendezést kell szúrópróbaszerűen ellenőrizni.7.3. Általános szabályként, az előbb említett ellenőrzéseket a méretek ellenőrzésére kell korlátozni. Amennyiben mégis szükséges, akkor a járművet vagy a kormányberendezést az 5. pontban leírt vizsgálatoknak kell alávetni.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETFRONTÁLIS ÜTKÖZÉSI VIZSGÁLAT ÁLLÓ AKADÁLLYAL1. CÉLA vizsgálat célja annak ellenőrzése, hogy a jármű megfelel-e az I. melléklet 5.1. pontjában leírt követelményeknek.2. ELRENDEZÉS, VIZSGÁLATI MÓDSZER ÉS MÉRŐESZKÖZÖK2.1. VizsgálópályaA vizsgálóterületnek elég nagynak kell lennie a vizsgálatokhoz szükséges nekifutó pálya, az álló akadály és a vizsgálóeszközök elhelyezéséhez. A nekifutó pálya utolsó részének – legalább 5 méterrel az akadály előtt – vízszintesnek, síknak (legnagyobb lejtés: 3 % egyméteres szakaszon mérve) és simának kell lennie.2.2. AkadályAz akadálynak elöl legalább 3 méter széles és legalább 1,5 méter magas vasbeton tömbből kell állnia. Az akadálynak olyan vastagnak kell lennie, hogy tömege legalább 70 tonna legyen. Az elülső felületének síknak, függőlegesnek és a nekifutó pálya tengelyére merőlegesnek kell lennie. Azt jó állapotú, 19 ± 1 mm vastag rétegelt falemez táblákkal kell beborítani. A falemez tábla és az akadály között legalább 25 mm vastag acéllemezen szerkezetet lehessen elhelyezni. Más jellegű akadály is használható azzal a feltétellel, hogy az ütközőfelület nagyobb, mint a vizsgált jármű mellső ütközőfelülete, feltéve hogy az egyenértékű eredményeket szolgáltat.2.3. A jármű meghajtásaAz ütközés pillanatában a jármű állhat járulékos kormányzás vagy hajtás hatása alatt. Útpályájának az akadályra merőlegesnek kell lennie: a maximális megengedett oldaleltérés a jármű elejének függőleges középvonala és az akadály függőleges középvonala között ± 30 cm lehet.2.4. A jármű állapota2.4.1. A vizsgálathoz a járművet vagy fel kell szerelni a terheletlen menetkész tömeghez tartozó minden szokványos alkatrésszel és berendezéssel, vagy annak olyan állapotban kell lennie, amely megfelel az utastérre, annak részeire és felszereléseire, valamint a menetkész jármű tömegeloszlására vonatkozó követelményeknek. Mindamellett a gyártó kérésére, az I. melléklet 5.1. pontjától eltérve, a vizsgálat elvégezhető próbabábuk beültetésével, feltéve hogy azok semmiféleképpen nem akadályozzák a kormányszerkezet elmozdulását. A próbabábuk tömegét e vizsgálatnál nem kell figyelembe venni.2.4.2. Amennyiben a járművet a vizsgálat során külső erőforrás hajtja meg, a tüzelőanyag-táprendszert legalább a teljes kapacitása 90 %-áig kell feltölteni 0,7–1 sűrűségű, nem éghető folyadékkal. A többi folyadékrendszer (fékfolyadék, hűtőrendszer stb.) üres lehet.2.4.3. Amennyiben a járművet saját motorja hajtja meg, a tüzelőanyag-tartályt legalább 90 %-ig kell feltölteni. A többi tartályt teljesen fel kell feltölteni.Ha a gyártó úgy kívánja, és a műszaki állomás beleegyezésével, a motor üzemanyag-ellátását egy kis térfogatú kiegészítő tartályból is meg lehet valósítani. Ebben az esetben az üzemanyagtartályt legalább térfogata 90 %-áig fel kell tölteni 0,7–1 sűrűségű, nem éghető folyadékkal.2.4.4. A gyártó kérésére és a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat engedélyével az ezen irányelvben leírt vizsgálatok elvégzéséhez ugyanaz a jármű is felhasználható, mint amelyet a más irányelvek előírásai szerinti vizsgálatokhoz használnak (ideértve a felépítmény sérülését okozó vizsgálatokat is).2.5. Az ütközési sebességAz ütközési sebesség: 48,3–53,1 km/h. Amennyiben a vizsgálatot nagyobb ütközési sebességgel végezték, és a jármű mégis megfelelt a követelményeknek, akkor a vizsgálatot kielégítőnek kell tekinteni.2.6. MérőműszerekA fenti 2.5. pontban említett sebesség méréséhez használt regisztráló műszer pontosságának 1 %-on belül kell lennie.3. VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK3.1. A kormányberendezés hátra, illetve felfelé való elmozdulásának meghatározásához fel kell jegyezni [1] az ütközés alatt a távolság változását vízszintesen [2] és a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan, továbbá függőlegesen az erre a tengelyre merőleges vetületben a kormányoszlop (és -tengely) teteje és a jármű egy olyan pontja között, amelyre az ütközés nincs hatással. A regisztrált változás legnagyobb értékét kell a hátra és felfelé való elmozdulásnak tekinteni.3.2. A vizsgálat után a járműben bekövetkezett sérüléseket írásos beszámolóban kell rögzíteni; legalább egy-egy fényképet kell készíteni a járműről a következő nézetekben:3.2.1. – oldalnézetek (jobb és bal),3.2.2. – elölnézet,3.2.3. – alulnézet,3.2.4. – az utastér belsejének érintett területe.4. KORREKCIÓS TÉNYEZŐK4.1. Jelölésv : a feljegyzett sebesség km/h-ban;m0 : a prototípus tömege a melléklet 2.4. pontjában meghatározott állapotban;m1 : a prototípus tömege a vizsgálóberendezéssel együtt;d0 : az ütközés során mért távolságváltozás, a melléklet 3.1. pontjában meghatározottaknak megfelelően;d1 : a vizsgálati eredmény meghatározásához felhasznált távolságváltozás;K1 : (48,3/V)2 és 0,80 közül a nagyobb érték;K2 : m0/m1 és 0,8 közül a nagyobb érték.4.2. A prototípusnak az irányelv követelményei teljesítése szempontjából történő ellenőrzéséhez használt D1 korrigált távolságváltozást a következő képlettel kell számítani:D= D. K. K4.3. Álló akadállyal szembeni frontális ütközéses vizsgálatot olyan járműnél nem szükséges elvégezni, amelyik az I. melléklet 2.2. pontjában meghatározott jellemzők vonatkozásában azonosnak tekinthető a prototípussal, azonban m1 tömege nagyobb, mint m0, ha m1 nem több, mint 1,25 m0, és ha a D2 = (m1.D1)/m0 képlettel nyert D1 távolságváltozásból kapott korrigált D2 távolságváltozás azt mutatja, hogy az új jármű még megfelel az I. melléklet 5. pontja követelményeinek.5. EGYENÉRTÉKŰ MÓDSZEREK5.1. A jóváhagyó hatóság belátásának megfelelően alternatív vizsgálatok is megengedettek feltéve, hogy azok egyenértékűsége bizonyítható. Ilyenkor a jóváhagyási dokumentumhoz olyan beszámolót kell mellékelni, mely leírja az alkalmazott módszert, a kapott eredményt és az előírt vizsgálat mellőzésének okát.5.2. Az alternatív módszer egyenértékűségének bizonyításáért a gyártó vagy képviselője felelős, akik az adott módszert javasolták.[1] Ez a feljegyzés maximum mérésekkel helyettesíthető.[2] A „vízszintes” az utastérhez képest értendő, miközben a jármű a vizsgálat előtt a talajhoz viszonyítva még nyugalmi állapotban van, és nem a térben a talajhoz viszonyított mozgás során, a függőleges pedig az erre merőleges, felfelé mutató irány.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETPRÓBATESTTEL VÉGZETT VIZSGÁLAT1. CÉLA vizsgálat célja annak ellenőrzése, hogy a jármű megfelel-e az I. melléklet 5.2. pontjában megállapított követelményeknek.2. BERENDEZÉSEK, VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK ÉS MÉRŐMŰSZEREK2.1. A kormányberendezés felszerelése2.1.1. A kormányberendezést a járműnek, a karosszériának az elülső ülések szintjén keresztben történő elmetszésével és a tető, a szélvédő és az ajtók lehetséges figyelmen kívül hagyásával kapott, elülső részébe kell beszerelni. Ezt a járműrészt úgy kell mereven a próbapadhoz rögzíteni, hogy a próbabábu ütköztetése során az ne mozduljon el.A kormánykerék felszerelési szögének tűrése ± 2° a tervezés szerinti szöghöz képest.2.1.2. A gyártó kérésére és a műszaki vizsgálóállomás beleegyezésével azonban a kormányberendezés felszerelhető egy, a kormányberendezés felszerelését szimuláló állványra is feltéve, hogy a valóságos elülső karosszéria rész/kormányszerkezet egységgel összehasonlítva az állvány/kormányszerkezet egység:2.1.2.1. azonos geometriai elrendezésű; és2.1.2.2. nagyobb merevségű.2.1.3. A kormányberendezés felszerelése, ha a vizsgálat csak a kormánykerék jóváhagyása céljából történikA kormányberendezést minden szerelvényével együtt kell vizsgálni. A kormányberendezés és a próbapad között legalább 100 mm hosszúságú szabad térnek kell lennie a deformáció számára. A kormánytengelyt úgy kell a próbapadhoz rögzíteni, hogy az ütközéskor ne mozdulhasson el (lásd a 2. ábrát).2.2. A kormányszerkezet felszerelése a vizsgálatokhoz2.2.1. Az első vizsgálatnál a kormányberendezést annyira kell elfordítani, hogy legmerevebb küllője merőleges legyen a próbatesttel való érintkezési pontjára; amennyiben a kormányberendezés egy kormánykerék, akkor a vizsgálatot meg kell ismételni úgy, hogy a kormánykerék leghajlékonyabb része merőleges legyen az említett érintkezési pontra. Állítható kormányberendezés esetén mindkét vizsgálatot a kerék középhelyzetében kell elvégezni.2.2.2. Amennyiben a jármű a kormánykerék helyzetét és dőlését beállítására szolgáló szerkezettel van felszerelve, a vizsgálatot a gyártó által megjelölt használati helyzetben, illetve a laboratórium véleménye szerint az energiaelnyelés szempontjából jellemzőnek tekintett helyzetben kell elvégezni.2.2.3. Ha a kormányberendezés légzsákkal van ellátva, akkor a vizsgálatot felfújt légzsákkal kell végrehajtani. A gyártó kérésére és a műszaki állomás beleegyezésével a vizsgálat a légzsák felfújása nélkül is elvégezhető.2.3. PróbatestA próbatest alakja, méretei, tömegei és jellemzői azonosak a melléklet függelékében bemutatottal.2.4. Erők mérése2.4.1. Meg kell mérni a vízszintesen és a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan, a kormányberendezéssel való ütközés eredményeként a próbabábura ható legnagyobb erőt.2.4.2. Ez az erő közvetlenül és közvetve is mérhető, továbbá a vizsgálat során rögzített értékekből is kiszámítható.2.5. A próbabábu meghajtása2.5.1. Bármilyen meghajtás alkalmazható azzal a feltétellel, hogy a próbabábu a kormánykerékhez ütközéskor nincs semmiféle kapcsolatban a meghajtószerkezettel. A bábu közel egyenes irányú, a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamos mozgást követően ütközzön a kormányberendezésnek.2.5.2. A próbabábu, speciális jellel jelölt, H-pontját úgy kell beállítani, hogy az ütközés előtt az a jármű gyártója által meghatározott R-ponton keresztül menő vízszintes síkba essen.2.6. SebességA próbabábunak 24,1 +1,2/–0 km/h sebességgel kell a kormányberendezésnek ütköznie. Amennyiben a vizsgálatot nagyobb ütközési sebesség mellett végezték, és a kormányberendezés megfelelt a megállapított követelményeknek, a vizsgálat kielégítőnek minősül.2.7. Mérőeszközök2.7.1. Az I. melléklet 5.2. pontja szerinti paraméterek feljegyzéséhez használt műszereknek a mérések elvégzését a következő pontossággal kell biztosítaniuk:2.7.1.1. a próbabábu sebessége: 2 %-on belül;2.7.1.2. időmérés: 1/1000 másodpercen belül.2.7.1.3. Az ütközés kezdetét a bábunak a kormánykerékkel való első érintkezési pillanatában a vizsgálati eredmények elemzésére szolgáló adathordozókon, illetve filmeken azonosítani kell.2.7.1.4. ErőmérésAz alkalmazott mérőműszereknek meg kell felelniük az ISO 6487-1987 szabványnak, ha az irányelv másképp nem rendelkezik.2.7.1.4.1. A kormányszerkezetre szerelt erőmérő cellák csatorna-amplitúdóosztálya 1960 daN (2000 kg), csatorna-frekvenciaosztálya 600 Hz.2.7.1.4.2. A próbabábura szerelt gyorsulásmérőkre és erőmérő cellákra vonatkozó követelmények:Kétirányú gyorsulásmérőt kell elhelyezni szimmetrikusan a bábu tömegközéppontján áthaladó keresztsíkban. A csatorna amplitúdóosztálya 60 g, a csatorna frekvenciaosztálya 180 Hz. A gyorsulásmérők száma és elhelyezése szempontjából más módszer alkalmazása is megengedett, például a vizsgálóberendezés különálló részekre való felosztása, amelyek tömegközéppontjában gyorsulásmérőket elhelyezve mérni lehet a gyorsulást vízszintesen és a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan. Az eredő erő a próbabábu egyes részein közvetlenül mért vagy számított erők összege maximumának megfelelő erő.2.8. Környezeti hőmérséklet: 20 °C ± 5 °C-on állandósult hőmérséklet.3. VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK3.1. A vizsgálatot követően a kormányszerkezet által szenvedett sérüléseket meg kell állapítani, és azokat írásos beszámolóban rögzíteni kell; legalább egy oldalnézeti és egy elölnézeti képet kell készíteni a kormányberendezésről/kormányoszlopról/műszerfalról.3.2. Az erő legnagyobb értékét a 2.4. pontban foglaltaknak megfelelően kell mérni vagy számítani.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETVIZSGÁLAT FEJFORMÁVAL1. CÉLA vizsgálat célja annak ellenőrzése, hogy a kormányberendezés megfelel-e az I. melléklet 5.3. pontja szerinti követelményeknek.2. VIZSGÁLÓBERENDEZÉSEK, ELJÁRÁSOK ÉS MÉRŐMŰSZEREK2.1. Általános követelmények2.1.1. A kormányberendezést szerelvényeivel együtt kell vizsgálni.2.1.2. Ha a kormányszerkezet légzsákkal van felszerelve, a vizsgálatot felfújt légzsák mellett kell elvégezni. A gyártó kérésére és a műszaki állomás beleegyezésével a vizsgálat felfújt légzsák nélkül is elvégezhető.2.2. A kormányberendezés felszerelése a jármű jóváhagyásához kapcsolódó kormánykerék jóváhagyásához.2.2.1. A kormányberendezést a járműnek, a karosszériának az elülső ülések szintjén keresztben történő elmetszésével és a tető, a szélvédő és az ajtók lehetséges figyelmen kívül hagyásával kapott, elülső részébe kell beszerelni.Ezt a járműrészt úgy kell mereven a próbapadhoz rögzíteni, hogy a próbafej ütköztetése során az ne mozduljon el.A kormánykerék felszerelési szögének tűrése a tervezés szerinti szög ± 2°.2.2.2. A gyártó kérésére és a műszaki vizsgálóállomás beleegyezésével azonban a kormányberendezés felszerelhető egy, a kormányberendezés felszerelését szimuláló állványra is feltéve, hogy a valóságos elülső karosszériarész/kormányszerkezet egységgel összehasonlítva az állvány/kormányszerkezet egység:2.2.2.1. azonos geometriai elrendezésű; és2.2.2.2. nagyobb merevségű.2.3. A kormányberendezés felszerelése, ha a vizsgálat csak a kormánykerék jóváhagyása céljából történikA kormányberendezést minden szerelvényével együtt kell vizsgálni. A kormányberendezés és a próbapad között legalább 100 mm hosszúságú szabad térnek kell lennie a deformáció számára. A kormánytengelyt úgy kell a próbapadhoz rögzíteni, hogy az ütközéskor ne mozdulhasson el (lásd a 2. ábrát).2.3.1. A gyártó kérésére azonban a vizsgálat elvégezhető a fenti 2.2. pontban meghatározott feltételek mellett is. Ez esetben a jóváhagyás csupán egy meghatározott típusú járműre történő felszerelés tekintetében érvényes.3. VIZSGÁLÓBERENDEZÉS3.1. A vizsgálóberendezés egy 6,8 kg tömegű, lineárisan teljesen megvezetett ütőműből áll.3.2. A fejformát két gyorsulás- és egy sebességérzékelővel kell felszerelni. Ezek mindegyikének alkalmasnak kell lennie az ütés irányában történő mérésre.3.3. Mérőműszerek3.3.1. Az alkalmazott mérőműszereknek meg kell felelniük az ISO 6487-1987 szabványnak. Ezen felül, a következő jellemzőkkel kell rendelkezniük:3.3.2. GyorsulásCsatorna amplitúdóosztálya 150 g.Csatorna frekvenciaosztálya (600) Hz.3.3.3. SebességPontosság ± 1 %-on belül.3.3.4. IdőmérésA műszerezésnek alkalmasnak kell lennie, annak tartama alatt, a teljes folyamat rögzítésére és egy ezred másodperc pontossággal történő leolvasására. Az ütközés kezdetét az ütőműnek a kormánykerékkel való első érintkezési pillanatában rögzíteni kell a vizsgálati eredmények értékelésére szolgáló adathordozón.4. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS4.1. A kormányberendezés síkját az ütközés irányára merőlegesen kell beállítani.4.2. Minden kormányberendezés-típust legfeljebb négy és legalább három helyzetében kell ütköztetni. Az egyes ütközésekhez mindig új kormányberendezést kell használni. Az egymást követő ütközéseknél az ütőmű axiális tengelye a következő pontok egyikével esik egybe:4.2.1. a kormányberendezés-agy közepe;4.2.2. a kormánykerék-karima belső széléhez leginkább mereven csatlakozó és a legjobban megtámasztott küllő csatlakozási helye;4.2.3. a kormánykerék-karima azon legrövidebb, nem kitámasztott ívének középpontja, amely nem foglal magában küllőt;4.2.4. a jóváhagyó hatóság belátása szerint, a "legkedvezőtlenebb" helyzet a kormányberendezésen.4.3. Az ütőműnek a kormánykereket 24,1 km/h sebességgel kell megütnie; ezt a sebességet vagy tiszta mozgási energiával vagy kiegészítő meghajtóberendezéssel kell elérni.5. MÉRÉSI EREDMÉNYEK5.1. A fenti eljárásoknak megfelelően elvégzett vizsgálatoknál az ütőmű lassulási értékének a két lassulásmérő egyidejű leolvasásának átlagát kell tekinteni.6. EGYENÉRTÉKŰ MÓDSZEREK6.1. A jóváhagyó hatóság belátásának megfelelően megengedettek alternatív vizsgálatok azzal a feltétellel, hogy az egyenértékűség bizonyítható. Ilyenkor a jóváhagyási dokumentáció mellé csatolni kell az alkalmazott módszert és a kapott eredményeket tartalmazó beszámolót.6.2. A felelősséget alternatív módszer egyenértékűségének kinyilvánításáért módszert javasló gyártó, illetve képviselője viseli.A KORMÁNYOSZLOP ÉS A PRÓBAPAD KÖZÖTTI CSATLAKOZÁS MEREVSÉGÉRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK(lásd 1. és 2. ábra)+++++ TIFF +++++(1. ábra)+++++ TIFF +++++(2. ábra)800 daN terhelés alatt – ami 160 m.daN nyomatékot idéz elő a B pontban – az A pont bármilyen irányú elmozdulásának 2 mm-nél kevesebbnek kell lennie.--------------------------------------------------V.A. MELLÉKLETMELLÉKLET A JÁRMŰTÍPUS EGK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNYÁHOZ, A KORMÁNYSZERKEZET ÜTKÖZÉSKORI VISELKEDÉSE TEKINTETÉBEN(a 74/297/EGK irányelvet módosító 91/662/EGK irányelv)(A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------V.B. MELLÉKLETMELLÉKLET A KORMÁNYBERENDEZÉS TÍPUS EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁHOZ, A VEZETŐNEK ÜTKÖZÉS ESETÉN, A KORMÁNYSZERKEZETTEL SZEMBEN BIZTOSÍTOTT VÉDELEM TEKINTETÉBEN(a 74/297/EGK irányelvet módosító 91/662/EGK irányelv)(A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv 9a. cikke)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2011/80/EU irányelve ( 2011. szeptember 20. ) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a lambda-cihalotrin hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               21.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 243/13

         A BIZOTTSÁG 2011/80/EU IRÁNYELVE
   (2011. szeptember 20.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a lambda-cihalotrin hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., IA., illetőleg IB. mellékletébe való felvételük lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzékben szerepel a lambda-cihalotrin.

               (2)

               Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a lambda-cihalotrin értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 18. terméktípusban, azaz a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerekben történő felhasználás vonatkozásában.

               (3)

               A tárgyban Svédországot jelölték ki referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2008. szeptember 8-án benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy ahhoz kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat eredményeit a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2011. május 6-án értékelő jelentésben foglalta össze.

               (5)

               Az elvégzett értékelésekből kitűnik, hogy a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerként felhasznált, lambda-cihalotrint tartalmazó biocid termékek várhatóan eleget tesznek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megállapított követelményeknek. Ennek megfelelően indokolt a lambda-cihalotrint felvenni az említett irányelv I. mellékletébe.

               (6)

               Uniós szinten nem került sor az összes lehetséges felhasználási mód értékelésére. Ezért helyénvaló, hogy a tagállamok értékeljék azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, valamint a környezeti elemeket és a népességcsoportokat érintő azon kockázatokat, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben, továbbá a termékengedély megadásakor biztosítsák megfelelő intézkedések végrehajtását, illetve meghatározott feltételek előírását a megállapított kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében.

               (7)

               A szennyvíztisztító telepekre kibocsátott termékek vízi és a szárazföldi ökoszisztémát fenyegető kockázatainak fényében helyénvaló előírni, hogy a termékek ne legyenek engedélyezhetők ilyen felhasználási módokra, kivéve, ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel mind az 5. cikk, mind a VI. melléklet követelményeinek.

               (8)

               Az egyéni védőeszközök nélkül történő foglalkozásszerű felhasználás tekintetében feltárt kockázatok tükrében helyénvaló előírni, hogy a foglalkozásszerű felhasználásra vonatkozó termékengedély csak megfelelő egyéni védőeszközökkel történő felhasználásra legyen megadható, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem igazolja, hogy a foglalkozásszerű felhasználókat érintő kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

               (9)

               Az értékelésben ismertetett felhasználások eredményeképpen a táplálékbevitelen keresztül történő közvetett humán expozíció lehetősége miatt indokolt előírni, hogy adott esetben megvizsgálják, szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) vagy a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4). Szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek megakadályozzák az alkalmazandó maximális maradékanyag-határértékek túllépését.

               (10)

               Ezen irányelv előírásait célszerű valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazni, mivel így biztosítható a lambda-cihalotrin hatóanyagot tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód az uniós piacon, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése is.

               (11)

               Egy adott hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben kihasználhassák azt a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (12)

               A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

               (13)

               A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (14)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2012. szeptember 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.
   Ezeket a rendelkezéseket 2013. október 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

      (3)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

      (4)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító számok

                     A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja az egyes hatóanyagokra vonatkozó rendelkezésekben meghatározott határnapok közül a legkésőbbi)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (1)

                     „48

                     lambda-cihalotrin

                     A következő reakciótömege: (R)-α-cián-3-fenoxibenzil-(1S,3S)-3-[(Z)-2-klór-3,3,3-trifluor-propenil]-2,2-dimetil-ciklopropánkarboxilát és (S)-α-cián-3-fenoxibenzil-(1R,3R)-3-[(Z)-2-klór-3,3,3-trifluor-propenil]-2,2-dimetil-ciklopropánkarboxilát (1:1)
                     CAS-szám: 91465-08-6
                     EK-szám: 415-130-7

                     900 g/kg

                     2013. október 1.

                     2015. szeptember 30.

                     2023. szeptember 30.

                     18

                     A termékengedélyezés iránti kérelemnek az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban történő elbírálása során – amennyiben ez az adott termék esetében releváns – a tagállamok elvégzik azon felhasználási vagy expozíciós körülmények, valamint a környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatok értékelését, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben.
                     A termékek nem engedélyezhetők olyan felhasználási módok esetében, amelyekkel összefüggésben akadályozható meg a termék szennyvíztisztító telepekre való kibocsátása, kivéve, ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel az 5. cikk és a VI. melléklet követelményeinek.
                     A foglalkozásszerű felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a foglalkozásszerű felhasználókat érintő kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.
                     A lambda-cihalotrint tartalmazó olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, a tagállamok megvizsgálják, hogy szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket (MRL) meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban a 470/2009/EK vagy a 396/2005/EK rendelettel, illetve meghoznak minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az alkalmazandó MRL-ek túllépésére.”

         (1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm