title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/42/EK irányelve ( 2009. május 6. ) a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról (Átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               6.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/29

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/42/EK IRÁNYELVE

   (2009. május 6.)
   a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról
   (Átdolgozás)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),
   mivel:

               (1)

               A tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló, 1995. december 8-i 95/64/EK tanácsi irányelvet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

               (2)

               Annak biztosítása érdekében, hogy a közös tengeri szállítási politikával kapcsolatosan rábízott feladatokat elláthassa, a Bizottságnak (Eurostatnak) rendelkeznie kell a Közösségbe és onnan kifelé irányuló, valamint a tagállamok közötti és tagállamokon belüli tengeri áru- és személyszállítási forgalomról rendszeresen szolgáltatott összehasonlítható, megbízható és összehangolt statisztikai adatokkal.

               (3)

               Szintén fontos, hogy a tagállamok és a gazdálkodó szervezetek jó ismeretekkel rendelkezzenek a tengeri szállítási piacról.

               (4)

               A Közösség statisztikai adatainak összehasonlítható és összehangolt módon történő begyűjtése lehetővé teszi egy megbízható, következetes és naprakész információkat tartalmazó, összefüggő rendszer kialakítását.

               (5)

               A tengeri áru- és személyszállítás adatainak mind a tagállamok, mind a különféle közlekedési ágazatok között összehasonlíthatóaknak kell lenniük.

               (6)

               A szubszidiaritás elvével összhangban az összehangolt információk elkészítését lehetővé tevő közös statisztikai szabványok kidolgozása hatékony módon csak a Közösség szintjén valósítható meg. Az adatok összegyűjtése minden egyes tagállamban a hivatalos statisztikák elkészítéséért felelős testületek és intézmények feladata lesz.

               (7)

               Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

               (8)

               A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy ezen irányelv végrehajtásához bizonyos részletes szabályokat fogadjon el. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (9)

               Az ezen irányelvbe bevezetett új elemek kizárólag a bizottsági eljárásokat érintik. Ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük.

               (10)

               Ez az irányelv nem érinti a IX. melléklet B. részében meghatározott irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Statisztikai adatgyűjtés
   A tagállamok gyűjtik a területükön működtetett kikötőket felkereső tengerjáró hajók áru- és személyszállítási forgalmáról szóló közösségi statisztikai adatokat.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen irányelv alkalmazásában:

               a)

               „tengeri áru- és személyszállítás” áruk és utasok tengerjáró hajók igénybevételével történő mozgatása, részben vagy egészben tengeri útvonalakon.
               Ennek az irányelvnek a hatálya kiterjed azokra az árukra is, amelyeket:

                           i.

                           tengeri létesítményekre szállítottak ki;

                           ii.

                           a tengerfenékről termeltek ki, és kikötőkben rakodtak ki a partra.

                     Ezen irányelv hatálya a hajók számára szállított üzemanyagra és üzemeltetéshez szükséges készletekre nem terjed ki.

               b)

               „Tengerjáró hajó”: olyan hajókat jelent, amelyeket nem kizárólagosan belvizeken, védett vizeken vagy azok közvetlen közelében, illetve kikötőhatóságok rendeletei által szabályozott vizeken vagy területeken üzemeltetnek.
               Ennek az irányelvnek a hatálya nem terjed ki halfogási, halfeldolgozási, kutatási és fúrási tevékenységek végzése céljából üzemeltetett hajókra, vontatóhajókra, tolóhajókra, kutatóhajókra és mérési tevékenységeket végző hajókra, kotróhajókra, hadihajókra, illetve a kizárólag nem kereskedelmi tevékenységek végzése céljából üzemeltetett hajókra.

               c)

               „Kikötő”: olyan helyet jelent, amely rendelkezik megfelelő létesítményekkel hajók kikötéséhez, hajók rakományainak kirakodásához és berakodásához, vagy hajók utasainak kihajózásához, illetve behajózásához.

               d)

               „Tengeri szállító nemzetisége”: arra az országra vonatkozik, amelyben a szállító üzleti tevékenységeinek tényleges központi irodája található.

               e)

               „Tengeri szállító” az a személy, aki vagy akinek a nevében egy másik személy egy feladóval vagy egy utassal áruk vagy utasok tengeri szállítására vonatkozó szerződést köt.

         3. cikk
   Adatgyűjtési sajátosságok
   (1)   A tagállamok az alábbi területekkel kapcsolatosan végeznek adatgyűjtést:

               a)

               rakomány- és utasforgalmi információk;

               b)

               hajókra vonatkozó információk.

         A 100 tonna bruttó űrtartalomnál kisebb hajóterű hajók mentesíthetők az adatszolgáltatási kötelezettség alól.
   (2)   Az adatszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatosan előírt sajátos jellemzőket, nevezetesen az egyes területekre vonatkozó statisztikai változókat és azok osztályozási nómenklatúráját, valamint a megfigyelések megkövetelt gyakoriságát az I–VIII. melléklet tartalmazza.
   (3)   Az adatgyűjtést a lehetőségek szerint a rendelkezésre álló adatforrások alapján kell elvégezni, ezáltal csökkenteni kell az adatszolgáltatókra rótt terheket.
   (4)   A Bizottság az adatgyűjtési sajátosságokat és az I–VIII. melléklet tartalmát a gazdasági és műszaki fejlődéshez igazítja olyan mértékig, ameddig az ilyen kiigazítások nem idéznek elő jelentős költségnövekedést a tagállamok számára, és/vagy nem rónak túlzott terheket az adatszolgáltatókra.
   Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
   4. cikk
   Kikötők
   (1)   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a Bizottság összeállít egy országok és tengerparti területek szerint kódolt és osztályozott kikötőlistát.
   Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
   (2)   Minden egyes tagállam kijelöli a 10. cikk (3) bekezdésében említett kikötőlistából azokat a kikötőket, amelyek éves áruforgalma meghaladja az 1 millió tonnát, vagy amelyek éves utasforgalma meghaladja a 200 000 főt.
   Minden egyes kijelölt kikötő vonatkozásában részletes adatokat kell szolgáltatni a VIII. melléklet rendelkezéseivel összhangban azokról a forgalmi területekről (áru- és utasforgalom), amelyekben az érintett kijelölt kikötő elérte az előírt kijelölési határértéket; az adatszolgáltatási kötelezettség olyan területek esetében, ahol a kikötő a határértéket nem érte el, csak összesített adatokat kell szolgáltatni.
   (3)   Az olyan kikötők esetében, amelyek a kikötőlistából nem kerültek kijelölésre, az adatszolgáltatási kötelezettség a VIII. melléklet A3 adatkészletének megfelelő adatokat tartalmazó, összesített adatszolgáltatásra vonatkozik.
   5. cikk
   A statisztikák pontossága
   Az adatgyűjtési módszereket olyan módon kell meghatározni, hogy a Közösség tengeri szállítási statisztikái tükrözzék a VIII. mellékletben előírt statisztikai adatkészletek vonatkozásában megkövetelt pontosságot.
   A Bizottság meghatározza a pontossági követelményeket.
   Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 10. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
   6. cikk
   Az adatgyűjtés eredményeinek feldolgozása
   A tagállamok annak érdekében, hogy összehasonlítható statisztikai adatokat kapjanak, kötelesek a 3. cikk alapján begyűjtött statisztikai információkat az 5. cikkben említett adatpontossági követelményeket kielégítő módon feldolgozni.
   7. cikk
   Az adatgyűjtés eredményeinek továbbítása
   (1)   A tagállamok a 3. cikkben említett adatgyűjtésből származó eredményeket továbbítják a Bizottság (Eurostat) számára, beleértve a tagállamok által a hazai törvényeik által vagy a statisztikai adatok bizalmas jellegével kapcsolatosan elfogadott gyakorlatuk alkalmazásával bizalmas jellegűnek nyilvánított adatokat is az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban.
   (2)   Az adatgyűjtések feldolgozott adatait a VIII. mellékletben meghatározott adatkészleteknek megfelelő szerkezetben kell továbbítani. Az eredmények továbbításához felhasználható műszaki megoldások meghatározása a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban történik.
   (3)   Az eredményeket a negyedéves gyakoriságú megfigyelési időszakok esetében a tárgyidőszak végétől számított öt hónapon belül, az éves gyakoriságú megfigyelési időszakok esetében a tárgyidőszak végétől számított nyolc hónapon belül kell továbbítani.
   Az első adatszolgáltatási időszakban az 1997. év első negyedévére vonatkozó adatokat kell továbbítani.
   8. cikk
   Jelentések
   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátanak az adatok összeállításában felhasznált módszerekre vonatkozó minden információt. A tagállamok továbbá a Bizottság rendelkezésére bocsátanak az adatgyűjtési módszerekben bekövetkező minden lényeges változásra vonatkozó információt is.
   9. cikk
   A statisztikai adatok terjesztése
   A Bizottság (Eurostat) hozzáférhetővé teszi a megfelelő statisztikai adatokat, időszakonként összehasonlítva a megadott eredményekkel.
   Az adatok Bizottság (Eurostat) általi kihirdetéshez vagy nyilvánosságra hozatalához szükséges intézkedéseket a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell foganatosítani.
   10. cikk
   Bizottsági eljárás
   (1)   A Bizottságot a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított határidő három hónap.
   (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.
   11. cikk
   Tájékoztatás a nemzeti rendelkezésekről
   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
   12. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A IX. melléklet A. részében felsorolt jogszabályokkal módosított 95/64/EK irányelv hatályát veszti, a IX. melléklet B. részében meghatározott irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni a X. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   14. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2009. május 6-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KOHOUT

      (1)  Az Európai Parlament 2008. október 21-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. április 23-i határozata.

      (2)  HL L 320., 1995.12.30., 25. o.

      (3)  Lásd a IX. melléklet A. részét.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (5)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

      I. MELLÉKLET

         VÁLTOZÓK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

      1.   Statisztikai változók

      a)   Hajórakomány- és utasinformáció:

                  —

                  az áruk bruttó súlya tonnában,

                  —

                  a hajórakomány típusa a II. mellékletben feltüntetett névjegyzék szerint,

                  —

                  az áruk leírása a III. mellékletben feltüntetett névjegyzék szerint,

                  —

                  jelentést tevő kikötő,

                  —

                  a mozgás iránya, vagy befelé, vagy kifelé,

                  —

                  befelé irányuló hajórakomány esetében: a berakodási kikötő (vagyis az a kikötő, amelyben a jelentést tevő kikötőbe érkező rakományt hajóra rakták), az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak a kikötők jegyzékében feltüntetett egyes kikötőit és az EGT-országokon kívüli, a IV. mellékletben feltüntetett hajózható tengerparti területeket használva,

                  —

                  kifelé irányuló hajórakomány esetében: a kirakodási kikötő (vagyis az a kikötő, amelyben a jelentést tevő kikötőt elhagyó hajóból a rakományt ki kell rakodni), az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak a kikötők jegyzékében feltüntetett egyes kikötőit és az EGT-országokon kívüli, a IV. mellékletben feltüntetett hajózható tengerparti területeket használva,

                  —

                  az utazást elkezdő vagy befejező utasok száma, valamint a tengeri hajókiránduláson részt vevő utasok száma.

            A konténerekben vagy ro-ro egységekben szállított áruk esetében a következő kiegészítő adatokat kell szolgáltatni:

                  —

                  a konténerek összes száma (rakománnyal vagy rakomány nélkül),

                  —

                  a rakomány nélküli konténerek száma,

                  —

                  a mozgatható (ro-ro) egységek összes száma (rakománnyal vagy rakomány nélkül),

                  —

                  a rakomány nélküli mozgatható (ro-ro) egységek száma.

            b)   A hajóra vonatkozó információ:

                  —

                  a hajók száma,

                  —

                  a hajók hordképessége vagy bruttó tonnatartalma,

                  —

                  a hajók regisztrálási országa vagy felségterülete, az V. mellékletben feltüntetett névjegyzéket használva,

                  —

                  a hajók típusa, a VI. mellékletben feltüntetett névjegyzéket használva,

                  —

                  a hajók mérete, a VII. mellékletben feltüntetett névjegyzéket használva.

            2.   Fogalommeghatározások

                  a)

                  A »teheráru-konténer« olyan szállítóeszköz-gyártmányt jelent, amely:

                              1.

                              állandó jellegű, és ennek megfelelően elég erős ahhoz, hogy alkalmas legyen az ismételt felhasználásra;

                              2.

                              különleges kivitelezésű, ami lehetővé teszi az árucikkek szállítását egy vagy több módon, közbenső átrakodás nélkül;

                              3.

                              olyan eszközökkel van ellátva, amelyek a gyors kezelését lehetővé teszik, különösen az egyik szállítási módról a másikra való átrakását;

                              4.

                              úgy tervezték, hogy könnyű legyen megtölteni és kiüríteni;

                              5.

                              hat (6) méter (20 láb) vagy nagyobb hosszúsággal rendelkezik.

                  b)

                  A »ro-ro egység« olyan, kerekekkel ellátott berendezést jelent a rakomány szállításához, mint a tehergépkocsik, pótkocsik vagy kétkerekű utánfutók, amelyekkel a hajóra lehet hajtani, vagy amelyeket a hajóra lehet vontatni. A kikötői vagy hajóutánfutók is ebbe a meghatározásba tartoznak. Az osztályozásnak az Egyesült Nemzetek 21. sz. »Kódok hajórakomány-, csomag- és csomagolóanyag-típusokhoz« című ECE ajánlását kell követni.

                  c)

                  A »konténerrakomány« olyan konténereket jelent, rakománnyal vagy rakomány nélkül, amelyek beemelhetők az azokat tengeren szállító hajókba vagy ezekből a hajókból kiemelhetők.

                  d)

                  A »ro-ro rakomány« árukat jelent, akár konténerekben vannak, akár nem, ro-ro egységekre rakva; a ro-ro egységeket felgördítik a hajókra és legördítik a hajókról, amelyek azokat tengeren szállítják.

                  e)

                  Az »áruk bruttó súlya« a szállított áruk tonnatartalmát jelenti, beleértve a csomagolást is, de leszámítva a konténerek vagy ro-ro egységek önsúlyát.

                  f)

                  A »hordképesség« a hajó nyári merülési vonalán vízben, 1,025 fajsúllyal mért vízkiszorítása és a hajó teljes súlya közötti különbséget jelenti tonnákban, azaz a hajó tonnákban kifejezett vízkiszorítása hajórakomány, üzemanyag, kenőolaj, ballasztvíz, a tartályokban lévő édesvíz és ivóvíz, felhasználható felszerelés, valamint utasok, személyzet és azok javai nélkül.

                  g)

                  A »bruttó tonnatartalom« a hajóknak az 1969. évi, a hajóűrtartalom méréséről szóló nemzetközi egyezménnyel összhangban meghatározott teljes méretét jelenti.

                  h)

                  A »tengeri körutazáson részt vevő utas« olyan tengeri utast jelent, aki kirándulóhajón tengeri utazást tesz. Az egynapos kiránduláson részt vevő utasok nem tartoznak ide.

                  i)

                  A »kirándulóhajó« olyan utasszállító hajót jelent, amelyet arra szántak, hogy az utasoknak teljes turistaélményt szolgáltasson. Az összes utas kabinnal rendelkezik. Fedélzeti szórakoztató létesítmények is tartoznak a szolgáltatáshoz. A rendes kompjáratként üzemelő hajók nem tartoznak ide még akkor sem, ha némelyik utas tengeri körutazásnak tekinti a szolgáltatást. Továbbá azok a teherszállító hajók, amelyek nagyon korlátozott számban saját kabinnal rendelkező utasokat is tudnak szállítani, szintén nem tartoznak ide. Azok a hajók, amelyeket kizárólag egynapos kirándulásra szántak, szintén nem tartoznak ide.

                  j)

                  A »tengeri körutazáson részt vevő utas kirándulása« a tengeri körutazáson részt vevő utas rövid látogatását jelenti valamely kikötőhöz kapcsolódó turistalátványosságnál, miközben a fedélzeten fenntartja a kabinját.

      II. MELLÉKLET

         A HAJÓRAKOMÁNY-OSZTÁLYOZÁS TÍPUSA

                  Kategória (1)

                  Kód
                  1 számjegy

                  Kód
                  2 számjegy

                  Leírás

                  Tonnatartalom

                  Szám

                  Folyékony rakomány

                  1

                  1X

                  Folyékony ömlesztett áru (nem rakományegység)

                  X

                  11

                  Cseppfolyósított gáz

                  X

                  12

                  Nyersolaj

                  X

                  13

                  Olajszármazékok

                  X

                  19

                  Egyéb folyékony ömlesztett áru

                  X

                  Száraz rakomány

                  2

                  2X

                  Száraz ömlesztett áru (nem rakományegység)

                  X

                  21

                  Ércek

                  X

                  22

                  Szén

                  X

                  23

                  Mezőgazdasági termékek (pl. gabona, szója, tápióka)

                  X

                  29

                  Egyéb száraz ömlesztett áru

                  X

                  Konténerek

                  3

                  3X

                  Nagy konténerek

                  X (2)

                  X

                  31

                  6 m-es (20 láb) teheráruegységek

                  X (2)

                  X

                  32

                  12 m-es (40 láb) teheráruegységek

                  X (2)

                  X

                  33

                  Teheráruegységek > 6 m (20 láb) és < 12 m (40 láb)

                  X (2)

                  X

                  34

                  Teheráruegységek > 12 m (40 láb)

                  X (2)

                  X

                  Átrakodás nélkül
                  (önjáró)

                  5

                  5X

                  Mozgatható önjáró egységek

                  X

                  X

                  51

                  Közúti áruszállító járművek és önjáró trélerek

                  X (2)

                  X

                  52

                  Személygépkocsik, motorkerékpárok és utánuk kapcsolt pótkocsik/lakókocsik

                  X (3)

                  53

                  Személyszállító autóbuszok

                  X (3)

                  54

                  Kereskedelmi rendeltetésű járművek (beleértve az import/export motorhajtású járműveket is)

                  X

                  X (3)

                  56

                  Élő állatok

                  X

                  X (3)

                  59

                  Egyéb mozgatható önjáró egységek

                  X

                  X

                  Átrakodás nélkül
                  (nem önjáró)

                  6

                  6X

                  Mozgatható nem önjáró egységek

                  X

                  X

                  61

                  Nem utánuk kapcsolt közúti áruszállító pótkocsik és kétkerekű utánfutók

                  X (2)

                  X

                  62

                  Nem utánuk kapcsolt lakókocsik és egyéb közúti, mezőgazdasági és ipari járművek

                  X (3)

                  63

                  Vasúti vagonok, hajófedélzeti kikötőtől kikötőig szállított pótkocsik, valamint áruszállításra alkalmazott hajófedélzeti uszályok

                  X (2)

                  X

                  69

                  Egyéb mozgatható nem önjáró egységek

                  X

                  X

                  Egyéb általános hajórakomány
                  (beleértve a kisméretű konténereket is)

                  9

                  9X

                  Egyéb, máshol nem meghatározott hajórakomány

                  X

                  91

                  Erdészeti termékek

                  X

                  92

                  Vas- és acéltermékek

                  X

                  99

                  Egyéb általános hajórakomány

                  X

         (1)  Ezek a kategóriák megegyeznek az Egyesült Nemzetek 21. sz. ECE ajánlásával.

         (2)  A bejegyzett mennyiség az áruk bruttó súlya a csomagolással együtt, de a konténerek és a ro-ro egységek önsúlya nélkül.

         (3)  Csak az egységek teljes száma.

      III. MELLÉKLET

         NST 2007

                  Ágazat

                  Árumegnevezés

                  01

                  Mezőgazdasági, vadászati és erdészeti termék; hal és egyéb halászati termék

                  02

                  Szén és lignit: nyers kőolaj és földgáz

                  03

                  Fémtartalmú ércek és egyéb bányászati és kőfejtési termék; tőzeg; urán- és tóriumérc

                  04

                  Az élelmiszer, ital és dohánytermék

                  05

                  Textília és textiláru; bőr és bőrtermék

                  06

                  Fa, fa- és parafatermék (kivéve bútor; szalma- és egyéb fonottáru; papíripari rostanyag, papír és papírtermék; nyomdai és egyéb sokszorosított médiatermék

                  07

                  Koksz és finomított kőolajtermék

                  08

                  Vegyszer, vegyipari termék és vegyiszál; gumi és műanyag termék; nukleáris fűtőanyag

                  09

                  Az egyéb nemfém ásványi termék

                  10

                  Fém alapanyag; fémfeldolgozási termék, kivéve gép és berendezés

                  11

                  Máshová nem sorolt gép és berendezés; irodagép és számítógép; máshová nem sorolt villamos gép és készülék; rádió, televízió és hírközlési berendezés és készülék; egészségügyi, precíziós és optikai műszer; karóra és egyéb óra

                  12

                  Szállítóeszköz

                  13

                  Bútor; egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termék

                  14

                  Másodlagos nyersanyag; kommunális hulladék és egyéb hulladék

                  15

                  Postai küldemény, csomag

                  16

                  Áruszállításban használt berendezés és anyag

                  17

                  Háztartási és irodai költöztetés során áthelyezett áru; utasoktól elkülönítetten szállított poggyász; javítás céljából szállított gépjármű; máshová nem sorolt egyéb nem piaci áru

                  18

                  Csoportosított áru: együtt szállított, vegyes típusú áru

                  19

                  Azonosítatlan áru: olyan áru, amely valamely okból nem azonosítható és ezért nem sorolható a 01-16 csoportokba.

                  20

                  Egyéb, máshova nem sorolt áru

      IV. MELLÉKLET

         HAJÓZHATÓ TENGERPARTI TERÜLETEK

      Az alkalmazandó névjegyzék az abban az évben hatályban lévő földrajzi nómenklatúra (a Közösség külkereskedelmi statisztikájára és a tagállamok közötti kereskedelmi statisztikákra vonatkozó ország- és területnómenklatúra, amely a Közösség és tagállamai, illetve a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikáról szóló, 1995. május 22-i 1172/95/EK tanácsi rendelet (1) készült), amelyre az adatok utalnak.
      A kód négy kódelemből áll: az ISO alfa 2 szabványos kód az egyes országokhoz a fent említett névjegyzékből, amit két nulla követ (pl. a GR00 kód Görögország esetében), kivéve azokat az országokat, amelyek két vagy több hajózható tengerparti területre vannak osztva; ezeket a nullától különböző (1 és 7 közötti) negyedik számjegy azonosítja az alábbiak szerint:

                     Kód

                     Hajózható tengerparti területek

                  FR01

                  Franciaország: Atlanti-óceán és Északi-tenger

                  FR02

                  Franciaország: Földközi-tenger

                  FR03

                  Francia tengerentúli megyék: Francia Guyana

                  FR04

                  Francia tengerentúli megyék: Martinique és Guadeloupe

                  FR05

                  Francia tengerentúli megyék: Réunion

                  DE01

                  Németország: Északi-tenger

                  DE02

                  Németország: Balti-tenger

                  DE03

                  Németország: Belföld

                  GB01

                  Egyesült Királyság

                  GB02

                  Man-sziget

                  GB03

                  Csatorna-szigetek

                  ES01

                  Spanyolország: Atlanti-óceán (észak)

                  ES02

                  Spanyolország: Földközi-tenger és Atlanti-óceán (dél), beleértve a Baleár- és Kanári-szigeteket is

                  SE01

                  Svédország: Balti-tenger

                  SE02

                  Svédország: Északi-tenger

                  TR01

                  Törökország: Fekete-tenger

                  TR02

                  Törökország: Földközi-tenger

                  RU01

                  Oroszország: Fekete-tenger

                  RU02

                  Oroszország: Balti-tenger

                  RU03

                  Oroszország: Ázsia

                  MA01

                  Marokkó: Földközi-tenger

                  MA02

                  Marokkó: Nyugat-Afrika

                  EG01

                  Egyiptom: Földközi-tenger

                  EG02

                  Egyiptom: Vörös-tenger

                  IL01

                  Izrael: Földközi-tenger

                  IL02

                  Izrael: Vörös-tenger

                  SA01

                  Szaúd-Arábia: Vörös-tenger

                  SA02

                  Szaúd-Arábia: Perzsa-öböl

                  US01

                  Amerikai Egyesült Államok: Atlanti-óceán (észak)

                  US02

                  Amerikai Egyesült Államok: Atlanti-óceán (dél)

                  US03

                  Amerikai Egyesült Államok: Mexikói-öböl

                  US04

                  Amerikai Egyesült Államok: Csendes-óceán (dél)

                  US05

                  Amerikai Egyesült Államok: Csendes-óceán (észak)

                  US06

                  Amerikai Egyesült Államok: Nagy Tavak

                  US07

                  Puerto Rico

                  CA01

                  Kanada: Atlanti-óceán

                  CA02

                  Kanada: Nagy-tavak és Felső Szent Lőrinc

                  CA03

                  Kanada: Nyugati partvidék

                  CO01

                  Kolumbia: Északi partvidék

                  CO02

                  Kolumbia: Nyugati partvidék

                     A kiegészítő kódokkal

                  ZZ01

                  Partközeli létesítmények

                  ZZ02

                  Csoportosak és máshol nem meghatározottak

         (1)  HL L 118., 1995.5.25., 10. o.

      V. MELLÉKLET

         A HAJÓK REGISZTRÁLÁSÁNAK NEMZETISÉGE

      Az alkalmazandó névjegyzék az abban az évben hatályban lévő földrajzi nómenklatúra (a Közösség külkereskedelmi statisztikájára és a tagállamok közötti kereskedelmi statisztikákra vonatkozó ország- és területnómenklatúra, amely az 1172/95/EK rendelettel összhangban készült), amelyre az adatok vonatkoznak.
      A kód négy kódelemből áll: az ISO alfa 2 szabványos kód az egyes országokhoz a fent említett névjegyzékből, amit két nulla követ (pl. a GR00 kód Görögország esetében), kivéve a két vagy több nyilvántartással rendelkező országokat, amelyeket egy nullától különböző negyedik számjegy azonosít az alábbiak szerint:

                  FR01

                  Franciaország

                  FR02

                  Francia Antarktiszi Terület (beleértve a Kerguelen-szigetet is)

                  IT01

                  Olaszország – első nyilvántartás

                  IT02

                  Olaszország – nemzetközi nyilvántartás

                  GB01

                  Egyesült Királyság

                  GB02

                  Man-sziget

                  GB03

                  Csatorna-szigetek

                  GB04

                  Gibraltár

                  DK01

                  Dánia

                  DK02

                  Dánia (DIS)

                  PT01

                  Portugália

                  PT02

                  Portugália (MAR)

                  ES01

                  Spanyolország

                  ES02

                  Spanyolország (Rebeca)

                  NO01

                  Norvégia

                  NO02

                  Norvégia (NIS)

                  US01

                  Amerikai Egyesült Államok

                  US02

                  Puerto Rico

      VI. MELLÉKLET

         A HAJÓOSZTÁLYOZÁS TÍPUSA (ICST-COM)

                  Típus

                  Hozzá tartozó hajókategóriák

                  10

                  Folyékony rakomány

                  Olajszállító tartályhajó
                  Vegyianyag-szállító tartályhajó
                  Nagyméretű tartályhajó
                  Tartályuszály
                  Egyéb tartályhajó

                  20

                  Száraz rakomány

                  Ömlesztettáru/olaj szállító
                  Ömlesztettáru-szállító

                  31

                  Konténer

                  Teljes konténer

                  32

                  Specializált

                  Uszályszállító
                  Vegyianyag-szállító
                  Besugárzott üzemanyag
                  Haszonállat-szállító
                  Járműszállító
                  Egyéb specializált

                  33

                  Általános hajórakomány, nem specializált

                  Hűtőhajó
                  Ro-ro utas
                  Ro-ro konténer
                  Egyéb ro-ro rakomány
                  Kombinált szállító általános rakomány/utas
                  Kombinált szállító általános rakomány/konténer
                  Egyfedélzetű hajó
                  Többfedélzetű hajó

                  34

                  Szárazáru-szállító uszály

                  Fedélzettel ellátott uszály
                  Töltőgaratos uszály
                  Emelővel ellátott tengeri műszaki uszály
                  Nyitott száraz rakomány uszály
                  Fedett száraz rakomány uszály
                  Egyéb száraz rakomány uszály, hacsak másutt nincs meghatározva

                  35

                  Utas

                  Utas (kivéve: tengeri körutazáson részt vevő utasok)

                  36

                  Tengeri körutazáson részt vevő utasok

                  Csak kirándulóhajók

                  41

                  Halászat

                  Halfogás (1)

                  Halfeldolgozás (1)

                  42

                  Partközeli tevékenységek

                  Fúrás és feltárás (1)

                  Partközeli támogatás (1)

                  43

                  Kikötői vontatóhajók

                  Kikötői vontatóhajók (1)

                  Tolóhajók (1)

                  49

                  Vegyes

                  Kotróhajók (1)

                  Kutatás/felmérés (1)

                  Egyéb hajók, hacsak másutt nincs meghatározva (1)

                  XX

                  Ismeretlen

                  Ismeretlen hajótípus

         (1)  Ez az irányelv nem tartalmazza.

      VII. MELLÉKLET

         HAJÓMÉRETOSZTÁLYOK

         bruttó hordképességben (DWT) és bruttó súlyban (GT)

      Ez az osztályozás csak a 100 vagy annál nagyobb tonnatartalmú hajókra érvényes.

                  Osztályok

                  Alsó határ

                  Felső határ

                  DWT

                  GT

                  DWT

                  GT

                  01

                  —

                  100

                  499-ig

                  499-ig

                  02

                  500

                  500

                  999

                  999

                  03

                  1 000

                  1 000

                  1 999

                  1 999

                  04

                  2 000

                  2 000

                  2 999

                  2 999

                  05

                  3 000

                  3 000

                  3 999

                  3 999

                  06

                  4 000

                  4 000

                  4 999

                  4 999

                  07

                  5 000

                  5 000

                  5 999

                  5 999

                  08

                  6 000

                  6 000

                  6 999

                  6 999

                  09

                  7 000

                  7 000

                  7 999

                  7 999

                  10

                  8 000

                  8 000

                  8 999

                  8 999

                  11

                  9 000

                  9 000

                  9 999

                  9 999

                  12

                  10 000

                  10 000

                  19 999

                  19 999

                  13

                  20 000

                  20 000

                  29 999

                  29 999

                  14

                  30 000

                  30 000

                  39 999

                  39 999

                  15

                  40 000

                  40 000

                  49 999

                  49 999

                  16

                  50 000

                  50 000

                  79 999

                  79 999

                  17

                  80 000

                  80 000

                  99 999

                  99 999

                  18

                  100 000

                  100 000

                  149 999

                  149 999

                  19

                  150 000

                  150 000

                  199 999

                  199 999

                  20

                  200 000

                  200 000

                  249 999

                  249 999

                  21

                  250 000

                  250 000

                  299 999

                  299 999

                  22

                  ≥ 300 000

                  ≥ 300 000

                  —

                  —

                     Megjegyzés: Ha 100-nál kisebb bruttó tonnatartalmú hajókat is beszámítanának ezen irányelv alapján, akkor a „99” osztály kódot kapnák.

      VIII. MELLÉKLET

         STRUKTÚRA A STATISZTIKAI ADATKÉSZLETEKHEZ

      Az ebben a mellékletben részletezett adatkészletek megállapítják, hogy a Közösség által igényelt tengeri szállítási statisztikákat milyen időközönként kell elkészíteni. Az egyes adatkészletek meghatározzák a korlátozott méretkészletek keresztbesorolását a névjegyzékek különböző szintjein az összes többi méreten keresztül összesítve, amelyekhez a jó minőségű statisztikák szükségesek.
      A B1 adatkészlet összegyűjtésének feltételeit a Tanács a Bizottság javaslatára dönti el az ezen irányelv 10. cikke szerint előírt hároméves átmeneti időszak során végzett kísérleti tanulmány eredményeinek figyelembevételével.
      ÖSSZEFOGLALÁS ÉS RÉSZLETES STATISZTIKA

                  —

                  Az áruk és az utasok számára kiválasztott kikötőkhöz az A1, A2, B1, C1, D1, E1, F1 és/vagy az F2 adatkészleteket kell szolgáltatni.

                  —

                  Az áruk, de nem az utasok számára kiválasztott kikötőkhöz az A1, A2, A3, B1, C1, E1, F1 és/vagy az F2 adatkészleteket kell szolgáltatni.

                  —

                  Az utasok, de nem az áruk számára kiválasztott kikötőkhöz az A3, D1, F1 és/vagy az F2 adatkészleteket kell szolgáltatni.

                  —

                  Az adatkészlet a kiválasztott kikötőkhöz, valamint azokhoz a kikötőkhöz, amelyek nincsenek kiválasztva (sem áruk, sem utasok számára), az A3.

                     A1 adatkészlet

                  :

                  Tengeri szállítás a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakomány típusa és a kapcsolat szerint

                  Időszak

                  :

                  negyedévenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  A1

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (1, 2, 3, 4)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  Berakodási/kirakodási kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Kapcsolat

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  Hajózható tengerparti területek, IV. melléklet

                  Rakomány típusa

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Rakomány típusa, II. melléklet

                     Adatok: Az áruk bruttó súlya tonnában.

                     A2 adatkészlet

                  :

                  Nem egységteher tengeri szállítása a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakomány típusa és a kapcsolat szerint

                  Időszak

                  :

                  negyedévenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  A2

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (1, 2, 3, 4)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  Berakodási/kirakodási kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Kapcsolat

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  Hajózható tengerparti területek, IV. melléklet

                  Rakomány típusa

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  Rakomány típusa (csak nem egységteher), II. melléklet (alkategóriák 1X, 11, 12, 13, 19, 2X, 21, 22, 23, 29, 9X, 91, 92 és 99)

                     Adatok: Az áruk bruttó súlya tonnában.

                     A3 adatkészlet

                  :

                  A kiválasztott kikötőkhöz és azokhoz a kikötőkhöz egyaránt megkívánt adatok, amelyekhez részletes statisztika nem szükséges (lásd 4. cikk (3) bekezdés)

                  Időszak

                  :

                  évenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  A3

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (0)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Összes kikötő a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                                 Adatok:

                              Az áruk bruttó súlya tonnában.
                              Utasok száma (kivéve a tengeri körutazáson részt vevő utasokat).
                              A kirándulást megkezdő és befejező tengeri körutazáson részt vevő utasok száma.
                              A tengeri körutazáson részt vevő utasok száma a tengeri kiránduláson: irány: csak befelé (1) – (szabadon választható).

                     B1 adatkészlet

                  :

                  Tengeri szállítás a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakomány típusa és a kapcsolat szerint

                  Időszak

                  :

                  évenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  B1

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (0)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  Berakodási/kirakodási kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Kapcsolat

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  Hajózható tengerparti területek, IV. melléklet

                  Rakomány típusa

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Rakomány típusa, II. melléklet

                  Árucikk

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  Árunévjegyzék, III. melléklet

                     Adatok: Az áruk bruttó súlya tonnában.

                     C1 adatkészlet

                  :

                  Egységteher tengeri szállítása a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakomány típusa és a kapcsolat, valamint berakodott állapot szerint

                  Időszak

                  :

                  negyedévenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  C1

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (1, 2, 3, 4)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  Berakodási/kirakodási kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Kapcsolat

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  Hajózható tengerparti területek, IV. melléklet

                  Rakomány típusa

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  Rakomány típusa (csak konténer, ro-ro) II. melléklet (alkategóriák 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 és 69)

                                 Adatok:

                              Az áruk bruttó súlya tonnában (rakomány típusa: alkategóriák 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 és 69).
                              Egységek száma (rakomány típusa: alkategóriák 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 és 69).
                              Egységek száma rakomány nélkül (rakomány típusa: alkategóriák 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 59, 6X, 61, 63 és 69).

                     D1 adatkészlet

                  :

                  Utasszállítás a fő európai kikötőkben, a kapcsolat és a hajók bejegyzésének nemzetisége szerint

                  Időszak

                  :

                  negyedévenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  D1

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (1, 2, 3, 4)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  Berakodási/kirakodási kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikusv

                  EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Kapcsolat

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  Hajózható tengerparti területek, IV. melléklet

                  A hajó bejegyzésének nemzetisége

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  A hajó bejegyzésének nemzetisége, V. melléklet

                     Adatok: Utasok száma, kivéve a kirándulást megkezdő és befejező, tengeri körutazáson részt vevő utasokat, valamint a kiránduláson lévő utasokat.

                     E1 adatkészlet

                  :

                  Tengeri szállítás a fő európai kikötőkben, a kapcsolat és a hajók bejegyzésének nemzetisége szerint

                  Időszak

                  :

                  évenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  E1

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (0)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  Berakodási/kirakodási kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Kapcsolat

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  Hajózható tengerparti területek, IV. melléklet

                  A rakomány típusa

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  A rakomány típusa, II. melléklet

                  A hajó bejegyzésének nemzetisége

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  A hajó bejegyzésének nemzetisége, V. melléklet

                     Adatok: Az áruk bruttó súlya tonnában.

                     F1 adatkészlet

                  :

                  Európai kikötői hajóforgalom a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakományt berakodó vagy kirakodó hajók típusa és mérete, a hajóba beszálló vagy a partra szálló utasok szerint (beleértve a kiránduláson lévő, tengeri körutazáson részt vevő utasokat is)

                  Időszak

                  :

                  negyedévenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  F1

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (1, 2, 3, 4)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  A hajó típusa

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  A hajó típusa, VI. melléklet

                  A hajó mérete, hordképesség

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  Hordképesség szerinti méret osztályok, VII. melléklet

                                 Adatok:

                              A hajók száma.
                              A hajók hordképessége tonnában.

                     F2 adatkészlet

                  :

                  Európai kikötői hajóforgalom a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakományt berakodó vagy kirakodó hajók típusa és mérete, a hajóba beszálló vagy a partra szálló utasok szerint (beleértve a kiránduláson lévő, tengeri körutazáson részt vevő utasokat is)

                  Időszak

                  :

                  negyedévenként

                  Változók

                  Kódolási részlet

                  Névjegyzék

                  Méretek

                  Adatkészlet

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  F2

                  Referenciaév

                  Négykarakteres alfanumerikus

                  (pl. 1997)

                  Referencia-negyedév

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  (1, 2, 3, 4)

                  Jelentést tevő kikötő

                  Ötkarakteres alfanumerikus

                  Kiválasztott EGT-kikötők a kikötői jegyzékben

                  Irány

                  Egykarakteres alfanumerikus

                  Befelé, kifelé (1, 2)

                  A hajó típusa

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  A hajó típusa, VI. melléklet

                  A hajó mérete, bruttó tonna

                  Kétkarakteres alfanumerikus

                  Bruttó tonna szerinti méret osztályok, VII. melléklet

                                 Adatok:

                              A hajók száma.
                              A hajók bruttó tonna szerinti mérete.

      IX. MELLÉKLET

         A.   RÉSZ

         A hatályon kívül helyezett irányelv és módosításainak listája

      (a 12. cikk szerint)

                  A Tanács 95/64/EK irányelve
                  (HL L 320., 1995.12.30., 25. o.)

                  A Bizottság 98/385/EK határozata
                  (HL L 174., 1998.6.18., 1. o.)

                  Kizárólag a 3. cikk

                  A Bizottság 2000/363/EK határozata
                  (HL L 132., 2000.6.5., 1. o.)

                  Kizárólag az 1. cikk

                  Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendelete
                  (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.)

                  Kizárólag a II. melléklet, 20. pontja

                  A Bizottság 2005/366/EK határozata
                  (HL L 123., 2005.5.17., 1. o.)

                  Kizárólag az 1. cikk

                  A Bizottság 1304/2007/EK rendelete
                  (HL L 290., 2007.11.8., 14. o.)

                  Kizárólag az 1. cikk

         B.   RÉSZ

         A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők

      (a 12. cikk szerint)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  95/64/EK

                  1996. december 31.

      X. MELLÉKLET

         MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  95/64/EK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. cikk

                  1. cikk

                  2. cikk 1. pont, első albekezdés

                  2. cikk a) pont, első albekezdés

                  2. cikk 1. pont, második albekezdés, a) és b) pont

                  2. cikk a) pont, második albekezdés, i. és ii. alpont

                  2. cikk 1. pont, harmadik albekezdés

                  2. cikk a) pont, harmadik albekezdés

                  2. cikk 2–5. pont

                  2. cikk b)–e) pont

                  3. cikk

                  3. cikk

                  4. cikk (1) bekezdés

                  4. cikk (1) bekezdés

                  4. cikk (2) bekezdés, első albekezdés

                  4. cikk (2) bekezdés, első albekezdés

                  4. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

                  —

                  4. cikk (2) bekezdés, harmadik albekezdés

                  4. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

                  4. cikk (3) bekezdés

                  4. cikk (3) bekezdés

                  5., 6. és 7. cikk

                  5., 6. és 7. cikk

                  8. cikk (1) bekezdés

                  8. cikk

                  8. cikk (2) bekezdés

                  —

                  9. cikk

                  9. cikk

                  10. cikk

                  —

                  11. cikk

                  —

                  12. cikk

                  —

                  13. cikk (1) és (2) bekezdés

                  10. cikk (1) és (2) bekezdés

                  —

                  10. cikk (3) bekezdés

                  13. cikk (3) bekezdés

                  —

                  14. cikk (1) bekezdés

                  —

                  14. cikk (2) bekezdés

                  11. cikk

                  —

                  12. cikk

                  15. cikk

                  13. cikk

                  16. cikk

                  14. cikk

                  I–VIII. melléklet

                  I–VIII. melléklet

                  —

                     IX. melléklet

                  —

                     X. melléklet


title: A Bizottság kilencedik irányelve (1981. július 31.) a takarmányok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi analitikai módszerek meghatározásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31981L0715

Hivatalos Lap L 257 , 10/09/1981 o. 0038 - 0046 finn különkiadás fejezet 3 kötet 13 o. 0233  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 23 o. 0070  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 13 o. 0233  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 23 o. 0070

		A Bizottság kilencedik irányelve(1981. július 31.)a takarmányok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi analitikai módszerek meghatározásáról(81/715/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb Görögország csatlakozási okmányával módosított, a takarmányok hatósági ellenőrzésénél alkalmazandó közösségi mintavételi és analitikai módszerek bevezetéséről szóló, 1970. július 20-i 70/373/EGK [1] tanácsi irányelvre és különösen annak 2. cikkére,mivel az említett irányelv előírja, hogy a takarmányok hatósági ellenőrzését, amelynek célja a takarmányok minőségére és összetételére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből eredő követelmények betartásának ellenőrzése, közösségi mintavételi és analitikai módszerek alkalmazásával kell végrehajtani;mivel a legutóbb az 1981. július 30-i irányelvvel módosított 71/250/EGK [2], 71/393/EGK [3], 72/199/EGK [4], 73/46/EGK [5], 74/203/EGK [6], 75/84/EGK [7], 76/372/EGK [8] és 78/633/EGK [9] bizottsági irányelvek már számos közösségi analitikai módszert meghatároztak; mivel az azóta eltelt időben, az adott területen elért fejlődés következtében ajánlatos egy kilencedik módszersorozat elfogadása;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Takarmányok Állandó Bizottsága véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok előírják, hogy a takarmányok avoparcin és monensin-nátrium tartalmára vonatkozó, a hatósági ellenőrzések keretében végzett analitikai vizsgálatokat a mellékletben leírt módszereknek megfelelően kell végrehajtani.2. cikkA tagállamok, legkésőbb 1981. december 1-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1981. július 31-én.a Bizottság részérőlaz elnökGaston Thorn[1] HL L 170., 1970.8.3., 2. o.[2] HL L 155., 1971.7.12., 13. o.[3] HL L 279., 1971.12.20., 7. o.[4] HL L 123., 1972.5.29., 6. o.[5] HL L 83., 1973.3.30., 21. o.[6] HL L 108., 1974.4.22., 7. o.[7] HL L 32., 1975.2.5., 26. o.[8] HL L 102., 1976.4.15., 8. o.[9] HL L 206., 1978.7.29., 43. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. AZ AVOPARCIN MEGHATÁROZÁSA AGARDIFFÚZIÓVAL1. CÉL ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLETA módszer az avoparcin takarmányokban és előkeverékekben történő meghatározására szolgál. A meghatározás alsó határértéke 2 mg/kg (2 ppm). Poliéter-antibiotikumok jelenléte interferenciát okozhat a meghatározás során.2. VIZSGÁLATI ALAPELVA mintát aceton, víz és sósav keverékével extraháljuk. A kivonat antibiotikus aktivitását az avoparcin Bacillus subtilis-szel beoltott agar táptalajon mutatott diffúziójának mérésével határozzuk meg. A diffúziót a mikroorganizmus gátlási zónáinak kialakulása mutatja. Az említett zónák átmérője az alkalmazott antibiotikum-koncentrációk tartományában egyenesen arányos az antibiotikum koncentrációjának logaritmusával.3. MIKROORGANIZMUS: BACILLUS SUBTILIS ATCC 6633 (NCIB 8054)3.1. Törzstenyészet fenntartásaFerde táptalajt (4.1.) tartalmazó kémcsöveket beoltunk Bacillus subtilis-szel és egy éjszakán át 30 °C-on inkubáljuk. A tenyészetet hűtőszekrényben körülbelül 4 °C-on tároljuk. Havonta újra beoltjuk.3.2. Spóraszuszpenzió készítése [1]2-3 ml steril vízzel válasszuk le a telepeket a nemrég készített ferde agartáptalajról (3.1.). Ezzel a szuszpenzióval oltsunk be 300 ml, Roux-palackban lévő táptalajt (4.1.) és inkubáljuk 30 °C-on három-öt napig. Miután mikroszkóp alatt ellenőriztük a spóraképződés mértékét, 15 ml etanollal (4.2.) válasszuk le a telepeket, és alaposan keverjük össze. Ezt a szuszpenziót 4 °C körüli hőmérsékleten legalább öt hónapig eltarthatjuk.4. TÁPTALAJ ÉS REAGENSEK4.1. Táptalaj [2]Pepton | 6,0 g |Tripton | 4,0 g |Húskivonat | 3,0 g |Élesztőkivona | 1,5 g |Glükóz | 1,0 g |Agar | 15,0 g |Víz | 1000 ml |pH 6,5 (sterilizálás után). | |4.2. Etanol 20 % (v/v): hígítsunk fel 200 ml etanolt 800 ml vízzel.4.3. Sósav, d: 1,18-1,19.4.4. Nátrium-hidroxid, 2 M oldat.4.5. Foszfátpuffer, 0,1 M:Kálium-dihidrogén-foszfát, KH2PO4: 13,6 g.Töltsük fel vízzel 1000 ml-re.Állítsuk be a pH-t 4,5-re.4.6. Aceton/víz/sósav keveréke (4.3.): 65/32,5/2,5 (v/v/v).4.7. Standard anyag: ismert aktivitású avoparcin-szulfát.5. STANDARD OLDATOKA foszfátpufferben (4.5.) oldjuk fel a standard anyag (4.7.) gondosan kimért 10 mg mennyiségét, majd ezzel a pufferoldattal hígítsuk tovább, amíg olyan törzsoldatot kapunk, amely milliliterenként 100 μg avoparcint tartalmaz. Lezárt lombikban, 4 °C-on tárolva ez az oldat hét napig stabil marad.5.1. Előkeverékek esetébenEbből a törzsoldatból pufferrel (4.5.) végzett egymás utáni hígításokkal készítsük el a következő oldatokat:S8 | 4,0 μg/ml |S4 | 2,0 μg/ml |S2 | 1,0 μg/ml |S1 | 0,5 μg/ml |5.2. Takarmányok esetébenA törzsoldatból pufferrel (4.5.) végzett egymás utáni hígításokkal készítsük el a következő oldatokat:S8 | 2,0 μg/ml |S4 | 1,0 μg/ml |S2 | 0,5 μg/ml |S1 | 0,25 μg/ml |6. A KIVONAT ÉS A VIZSGÁLATI OLDATOK ELKÉSZÍTÉSE6.1. Előkeverékek10 mg pontossággal mérjünk akkora mennyiségű mintát, amely 10-100 mg avoparcint tartalmaz. Tegyük át egy 100 ml-es mérőlombikba 60 ml keverékkel (4.6.) együtt, és mechanikus rázógéppel 15 percig rázassuk. Ellenőrizzük a pH-t, és adott esetben, állítsuk be 2-re sósavval (4.3.). Töltsük fel a lombikot a keverékkel (4.6.) és keverjük össze alaposan. Egy részét megfelelő szűrőpapíron (pl. Whatman No 1) szűrjük át, az első 5 ml leszűrt anyagot elöntve. Vegyünk egy aliquot részét, és nátrium-hidroxid-oldattal (4.4.) állítsuk be a pH-t 4,5-re. Hígítsuk fel ezt az oldatot a pufferrel (4.5.), hogy a várt avoparcin-koncentráció 4 μg/ml legyen (= U8).Ebből az oldatból pufferrel (4.5.) végzett egymást követő hígításokkal (1 + 1) készítsük el az U4 (várt tartalom: 2 μg/ml), U2 (várt tartalom: 1 μg/ml), és U1 (várt tartalom: 0,5 μg/ml) oldatokat.6.2. TakarmányokA mintából mérjünk ki 50 g mennyiséget és 100 ml keverékkel (4.6.) 30 percig rázassuk mechanikus rázógépen. Centrifugálással derítsük a kivonatot (zárt centrifugacsöveket használva), majd vegyünk egy aliquot részt a tisztított kivonatból (lásd a lenti táblázatot), és állítsuk be a pH-t 4,5-re nátrium-hidroxid-oldattal (4.4.). Hígítsuk fel ezt az aliquot részt pufferrel (4.5.), hogy megkapjuk az U8–oldatot (lásd a lenti táblázatot).Ebből az oldatból pufferrel (4.5.) végzett egymást követő hígításokkal (1 + 1) készítsük el az U4 (várt tartalom: 1 μg/ml), U2 (várt tartalom: 0,5 μg/ml), és U1 (várt tartalom: 0,25 μg/ml) oldatokat.Vélt avoparcin-tartalom (mg/kg) | 5 | 7,5 | 10 | 15 | 20 | 40 |A minta súlya (g (± 0, 1 g)) | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 |A keverék (4.6.) térfogata (ml) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |A derített kivonat térfogata (ml) | 20 | 15 | 20 | 15 | 20 | 10 |Végső térfogat (ml): U8 | 25 | 25 | 50 | 50 | 100 | 100 |Az U8 várt koncentrációja (μg/ml) | 2 | körülbelül 2 | 2 | körülbelül 2 | 2 | 2 |7. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS7.1. A vizsgálati táptalaj beoltásaA vizsgálati táptalajt (4.1.) oltsuk be a spóraszuszpenzióval (3.2.) 50 - 60 °C-on. A vizsgálati táptalajt (4.1.) tartalmazó tálcákon előzetesen elvégzett próbák segítségével határozzuk meg a spóraszuszpenzió azon menyiségét, amely a legnagyobb és legtisztább gátlási zónákat adja az avoparcin különböző koncentrációi mellett.7.2. A tálcák előkészítéseAz agardiffúziót tálcákon hajtjuk végre a standard oldat négy koncentrációjával (S8, S4, S2, S1), és a vizsgálati oldat négy koncentrációjával (U8, U4, U2, U1). A kivonat és a standard oldatok négy-négy koncentrációját minden tálcára egyaránt fel kell vinni. Ennek megfelelően olyan tálcákat válasszunk, amelyek elég nagyok ahhoz, hogy legalább nyolc, 10-13 mm átmérőjű és középpontjukkal egymástól nem kevesebb, mint 30 mm-re lévő lyukat lehessen készíteni az agar táptalajon. A tesztet olyan tálcákon is el lehet végezni, amelyek egy üveglapból és az arra ráhelyezett 200 mm átmérőjű és 20 mm magas alumínium vagy műanyag gyűrűből állnak.Öntsük a tálcákra a 7.1. szerint beoltott táptalaj (4.1.) olyan menyiségét, amely körülbelül 2 mm vastagságú réteget képez (60 ml egy 200 mm átmérőjű tálcákon). Hagyjuk, amíg egyenletes eloszlásban megszilárdul, majd fúrjuk bele a lyukakat, és helyezzük beléjük a vizsgálati és a standard oldat pontosan kimért mennyiségeit (0,10-0,15 ml között lyukanként, az átmérőtől függően). Minden koncentrációt legalább négyszer alkalmazzunk, hogy minden meghatározás 32 gátlási zóna értékeléséhez legyen kötve.7.3. InkubálásA tálcákat 16-18 óráig inkubáljuk 30 °C-on.8. ÉRTÉKELÉSMérjük meg a zónák átmérőjét 0,1 mm-es pontossággal. Jegyezzük fel a mérések átlagait minden koncentráció esetén féllogaritmusos papíron, amely a koncentrációk logaritmusát a gátlási zónák átmérőjéhez viszonyítva mutatja. Szerkesszük meg a "legjobban illeszkedő" vonalakat a standard oldat és a kivonat esetében egyaránt, például az alább megadottak szerint.A következő képlet használatával határozzuk meg a standard legalacsonyabb szinthez (SL) tartozó "legjobban illeszkedő" pontot:SL =10A következő képlet használatával határozzuk meg a standard legmagasabb szinthez (SH) tartozó "legjobban illeszkedő" pontot:SH =10Hasonlóképpen számítsuk ki a kivonat "legjobban illeszkedő" legalacsonyabb (UL) és legmagasabb (UH) pontjait, a fenti képletekben S1, S2, S4 és S8 helyére U1, U2, U4 és U8 behelyettesítésével.A kiszámított SL- és SH-értékeket jegyezzük fel ugyanarra a milliméterpapírra, majd kössük össze őket, hogy megkapjuk a standard oldat "legjobban illeszkedő" vonalát. Hasonlóképpen vigyük fel az UL- és az UH-értékeket is, majd kössük össze őket, hogy megkapjuk a kivonat "legjobban illeszkedő" vonalát.Interferencia hiányában a vonalaknak párhuzamosnak kell lenniük. Gyakorlati szempontból a vonalakat párhuzamosnak tekinthetjük, ha az (SH-SL) és az (UH-UL) értékek nem térnek el 10 %-nál nagyobb mértékben az átlagértéküktől.Ha a vonalakat nem párhuzamosak, az U1 és S1 vagy az U8 és S8 elvethető, és az SL, SH, UL és UH értékeket az alternatív képlettel számolhatjuk, amely alternatív "legjobban illeszkedő" vonalakat ad:a′)SL = 5S1 + 2S2 – S46 | vagy | 5S2 + 2S4 – S86 |b′)SH = 5S4 + 2S2 – S16 | vagy | 5S8 + 2S4 – S26 |és hasonlóképpen számolhatjuk az UL- és UH-értékeket is. Az alternatív "legjobban illeszkedő" vonalak párhuzamosságát is az előzőekhez hasonlóan ellenőrizni kell. Azt a tényt, hogy az eredményt három szintből számoltuk, jelezni kell a zárójelentésben.Ha a vonalak párhuzamosnak tekinthetőek, a relatív aktivitás logaritmusát (log. A) a következő képlet segítségével számítjuk ki:Négy szint eseténlog A =U+ U+ U+ U– S– S− S− S8 × 0,602U4 + U8 + S4 + S8 − U1 − U2 − S1 − S2Három szint eseténlog A =U+ U+ U− S− S− S4 × 0,401U4 + S4 − U1 − S1vagylog A =U+ U+ U− S− S− S8 × 0,401U8 + S8 − U2 − S2Valódi aktivitás = feltételezett aktivitás x relatív aktivitás.Ha a relatív aktivitás a 0,5 - 2,0 sávon kívül esik, ismételjük meg a vizsgálatot a kivonatkoncentrációk, vagy ha ez nem lehetséges, a standard oldatok megfelelő kiigazításával. Ha a relatív aktivitást nem lehet a kívánt sávon belülre hozni, minden kapott eredményt hozzávetőlegesnek kell tekinteni és ezt a zárójelentésben meg kell jegyezniHa a vonalak nem tekinthetőek párhuzamosnak, ismételjük meg a meghatározást. Ha a párhuzamosságot továbbra sem sikerül elérni, a meghatározást nem kielégítőnek kell tekinteni.9. ISMÉTELHETŐSÉGUgyanazon személy által, ugyanazon a mintán végzett két meghatározás eredménye közötti különbség nem haladhatja meg:- a 2 mg/kg-ot abszolút értékben, ha az avoparcintartalom 2 és 10 mg/kg között van,- a legmagasabb értékhez viszonyított 20 %-ot 10 - 25 mg/kg tartalom esetén,- az 5 mg/kg-ot abszolút értékben, ha a tartalom 25 és 50 mg/kg között van,- a legmagasabb értékhez viszonyított 10 %-ot 50 mg/kg feletti tartalom esetén.2. A MONENZIN-NÁTRIUM MEGHATÁROZÁSA AGARDIFFÚZIÓVAL1. CÉL ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLETA módszer a monenzin-nátrium meghatározására szolgál takarmányokban és előkeverékekben. A meghatározás alsó határértéke 10 mg/kg (10 ppm) [3].2. VIZSGÁLATI ALAPELVA mintát 90 %-os metanollal extraháljuk. A kivonatot a minta monenzin-nátrium-tartalma szerint megfelelő eljárásoknak vetjük alá. Az antibiotikus aktivitást a monenzin-nátrium Bacillus subtilis baktériummal beoltott agar táptalajon mutatott diffúziójának mérésével határozzuk meg. A diffúziót a mikroorganizmus gátlási zónáinak kialakulása mutatja. Az említett zónák átmérője egyenesen arányos az antibiotikum koncentrációjának logaritmusával az alkalmazott antibiotikumkoncentrációk tartományában. Nátrium-ionok jelenléte a vizsgálati rendszer érzékenységét csökkenti.3. MIKROORGANIZMUS: BACILLUS SUBTILIS ATCC 6633 (NCIB 8054)3.1. Törzstenyészet fenntartásaFerde táptalajt (4.1.) tartalmazó kémcsöveket Bacillus subtilis-szel oltunk be és egy éjszakán át 30 °C-on inkubáljuk. A tenyészetet hűtőszekrényben körülbelül 4 °C-on tároljuk. Havonta újra beoltjuk.3.2. Spóraszuszpenzió készítése [4]2-3 ml steril vízzel válasszuk le a telepeket egy nemrég készített ferde agar táptalajról (3.1.). Ezzel a szuszpenzióval oltsunk be 300 ml, Roux-palackban lévő táptalajt (4.1.) és inkubáljuk három-öt napig 30 °C-on. Miután mikroszkóp alatt ellenőriztük a spóraképződés mértékét, 15 ml 20 %-os etanollal (4.3.) válasszuk le a telepeket, és keverjük össze alaposan. Ezt a szuszpenziót legalább öt hónapig eltarthatjuk 4 °C körüli hőmérsékleten.4. TÁPTALAJ ÉS REAGENSEK4.1. Táptalaj [5]Tripton | 10,0 g |Élesztőkivonat | 3,0 g |Húskivonat | 1,5 g |Glükóz | 1,0 g |Agar (minőségtől függően) | 10,0 - 20,0 g |Víz | 1000 ml |pH 6,5 (sterilizálás után) | |4.2. Vizsgálati táptalajGlükóz | 10,0 g |Élesztőkivonat | 2,5 g |Dikálium-hidrogén-foszfát, K2HPO4 | 0,69 g |Kálium-dihidrogén-foszfát, KH2PO4 | 0,45 g |Agar (minőségtől függően) | 10,0 - 20,0 g |Víz | 1000 ml |pH 6 (sterilizálás után) | |4.3. Etanol 20 % (v/v): hígítsunk fel 200 ml etanolt 800 ml vízzel.4.4. Metanol, vízmentes.4.5. Metanol 90 % (v/v): hígítsunk fel 900 ml metanolt (4.4.) 100 ml vízzel.4.6. Metanol 50 % (v/v): hígítsunk fel 500 ml metanolt (4.4.) 500 ml vízzel.4.7. Alumínium-oxid, granulált (alcoa F, 20 szem; aktív alumínium UGI: F. Lancaster and Co., vagy azzal egyenértékű).4.8. Standard anyagok: ismert aktivitású monenzin-nátrium (pl. International Laboratory for Biological Standards, Central Veterinary Laboratory, Weybridge, UK Surrey KT15 3NB).5. ESZKÖZÖK5.1. Rotációs vákuumbepárló, 250 ml-es gömblombikkal.5.2. Kromatográfiás üvegcső, belső átmérője: 25 mm, hossza: 400 mm, egyik végén 2 mm átmérőjű nyílással.5.3. Kromatográfiás üvegcső, belső átmérője: 11 mm, hossza: körülbelül 300 mm, egyik végén 2 mm átmérőjű nyílással.6. STANDARD OLDATOKA metanolban (4.4.) oldjuk fel a standard anyag (4.8.) gondosan kimért mennyiségét, majd hígítsuk tovább, amíg olyan törzsoldatot kapunk, amely 800 μg monenzin-nátriumot tartalmaz milliliterenként. Lezárt lombikban, 4 °C-on tárolva ez az oldat két hétig stabil marad.Ebből a törzsoldatból 50 %-os metanollal (4.6.) végzett egymás utáni hígításokkal készítsük el a következő oldatokat:S8 | 8,0 μg/ml |S4 | 4,0 μg/ml |S2 | 2,0 μg/ml |S1 | 1,0 μg/ml |7. KIVONAT KÉSZÍTÉSE7.1. Extrahálás7.1.1. ElőkeverékekMérjünk ki 2 g mennyiségű mintát, adjunk hozzá 100 ml 90 %-os metanolt (4.5.), homogenizáljuk és néhány percig centrifugáljuk. A felülúszó oldatot 50 %-os metanollal (4.6.) hígítsuk fel, hogy a várt monenzin-nátrium-tartalom 8 μg/ml legyen (= U8).7.1.2. Takarmányok, amelyek monezin-nátrium tartalma nem kevesebb 50 ppm-nélA mintából mérjünk ki 10 - 20 g mennyiséget, adjunk hozzá 100 ml 90 %-os metanolt (4.5.), 15 percig homogenizáljuk, majd hagyjuk leülepedni.Helyezzünk vattadugót egy üvegcső (5.2.) keskenyebbik végébe, és adjunk hozzá alumínium-oxidot (4.7.) finoman tömörítve, amíg az oszlop eléri a 75 - 80 mm-es magasságot.Öntsük rá a kivonatot az alumínium-oxid-oszlopra és gyűjtsük össze a szűrletet. A szűrletből 30 ml-t hígítsunk fel 50 ml vízzel. Végezzünk egymást követő hígításokat 50 %-os metanollal, hogy a várt monenzin-nátrium-tartalom 8 μg/ml legyen (= U8).7.1.3. 50 ppm-nél kevesebb (de legalább 10 ppm) monenzin-nátriumot tartalmazó takarmányokMérjünk ki 10-20 g mennyiségű mintát, adjunk hozzá 100 ml 90 %-os metanolt (4.5.), 15 percig homogenizáljuk. Centrifugáljuk, amíg kitisztul.20 ppm monenzin-nátriumot tartalmazó minta esetében vegyünk 40 ml felülúszó folyadékot. Egy 10 ppm tartalmú mintánál 80 ml-t vegyünk és vákuum alatt rotációs bepárlón (5.1.), 40 °C-ot meg nem haladó hőmérsékleten a teljes kiszáradásig pároljuk be. A maradékanyagot oldjuk fel 10 ml 90 %-os metanolban (4.5.).Helyezzünk vattadugót egy üvegcső (5.3.) keskenyebbik végébe, és adjunk hozzá alumínium-oxidot (4.7.) finoman tömörítve, amíg az oszlop eléri a 75-80 mm-es magasságot.Öntsük rá a maradékanyag metanolos oldatát az alumínium-oxid-oszlopra és gyűjtsük össze a szűrletet. Mossuk át az oszlopot 10 ml 90 %-os metanollal (4.5.) és elegyítsük a mosófolyadékot a szűrlettel.Az oldatot vákuum alatt rotációs bepárlón (5.1.), 40 °C alatti hőmérsékleten a teljes kiszáradásig pároljuk be. A maradékanyagot oldjuk fel 10 ml vízmentes metanolban (4.4.), és töltsük fel 20 ml-re vízzel. Az oldatot legalább öt percig centrifugáljuk 4000 r/percen. Végezzünk egymást követő hígításokat 50 %-os metanollal (4.6.), hogy a várt monenzin-nátrium-tartalom 8 μg/ml legyen (= U8).7.2. Vizsgálati oldatokAz U8–oldatból 50 %-os metanollal (4.6.) végzett egymást követő hígításokkal (1+1) készítsük el az U4 (várt tartalom: 4 μg/ml), U2 (várt tartalom: 2 μg/ml), és U1 (várt tartalom: 1 μg/ml) oldatokat.8. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS8.1. A vizsgálati táptalaj beoltásaA vizsgálati táptalajt (4.2.) oltsuk be a spóraszuszpenzióval (3.2.) 50 - 60 oC-on. A vizsgálati táptalajon (4.2.) előzetesen elvégzett próbák segítségével határozzuk meg a spóraszuszpenzió azon mennyiségét, amely a legnagyobb és legtisztább gátlási zónákat adja a monenzin-nátrium különböző koncentrációi mellett.8.2. A tálcák előkészítéseAz agardiffúziót tálcákon végezzük a standard oldat négy koncentrációjával (S8, S4, S2, S1), és a vizsgálati oldat négy koncentrációjával (U8, U4, U2, U1). A kivonat és a standard oldatok négy-négy koncentrációját minden tálcára egyaránt fel kell vinni. Ennek megfelelően olyan tálcákat válasszunk, amelyek elég nagyok ahhoz, hogy legalább nyolc, 10-13 mm átmérőjű és középpontjukkal egymástól nem kevesebb, mint 30 mm-re lévő lyukat lehessen készíteni az agar táptalajon. A tesztet olyan tálcákon is el lehet végezni, amelyek egy üveglapból és az arra ráhelyezett 200 mm átmérőjű és 20 mm magas alumínium vagy műanyag gyűrűből állnak.Öntsük a tálcákra a 8.1. szerint beoltott értékmérő táptalaj (4.2.) olyan mennyiségét, amely körülbelül 2 mm vastagságú réteget képez (60 ml egy 200 mm átmérőjű tálcán). Hagyjuk, amíg egyenletes eloszlásban megszilárdul, majd fúrjuk bele a lyukakat, és helyezzük beléjük a vizsgálati és a standard oldat pontosan kimért mennyiségeit (0,10-0,15 ml között lyukanként, az átmérőtől függően). Minden koncentrációt legalább négyszer alkalmazzunk, hogy minden meghatározás 32 gátlási zóna értékeléséhez legyen kötve.8.3. InkubálásA tálcákat 35-37 °C-on körülbelül 18 óráig inkubáljuk.9. ÉRTÉKELÉSMérjük meg a zónák átmérőjét 0,1 mm-es pontossággal. Jegyezzük fel a középértékeket minden koncentráció esetén féllogaritmusos papíron, amely a koncentrációk logaritmusát a gátlási zónák átmérőjéhez viszonyítva mutatja. Szerkesszük meg a "legjobban illeszkedő" vonalakat a standard oldat és a kivonat esetében egyaránt, például az alább megadottak szerint.A következő képlet használatával határozzuk meg a standard legalacsonyabb szinthez (SL) tartozó "legjobban illeszkedő" pontot:SL =10A következő képlet használatával határozzuk meg a standard legmagasabb szinthez (SH) tartozó "legjobban illeszkedő" pontot:SH =10Hasonlóképpen számítsuk ki a kivonat "legjobban illeszkedő" legalacsonyabb (UL) és legmagasabb (UH) pontjait, a fenti képletekben S1, S2, S4 és S8 helyére U1, U2, U4 és U8 behelyettesítésével.A kiszámított SL- és SH-értékeket jegyezzük fel ugyanarra a milliméterpapírra, majd kössük össze őket, hogy megkapjuk a standard oldat "legjobban illeszkedő" vonalát. Hasonlóképpen vigyük fel az UL- és az UH-értékeket is, majd kössük össze őket, hogy megkapjuk a kivonat "legjobban illeszkedő" vonalát.Interferencia hiányában a vonalaknak párhuzamosnak kell lenniük. Gyakorlati szempontból a vonalakat párhuzamosnak tekinthetjük, ha az (SH-SL) és az (UH-UL) értékek nem térnek el 10 %-nál nagyobb mértékben az átlagértéküktől.Ha a vonalakat nem találjuk párhuzamosnak, az U1 és S1 vagy az U8 és S8 elvethető, és az SL, SH, UL és UH értékeket az alternatív képlettel számolhatjuk, amely alternatív "legjobban illeszkedő" vonalakat ad:a')SL = 5S1 + 2S2 − S46 | vagy | 5S2 + 2S4 − S86 |b')SH = 5S4 + 2S2 − S16 | vagy | 5S8 + 2S4 − S26 |és hasonlóképpen számolhatjuk az UL- és UH-értékeket is. Az alternatív "legjobban illeszkedő" vonalak párhuzamosságát is az előzőekhez hasonlóan ellenőrizni kell. Azt a tényt, hogy az eredményt három szintből számoltuk, jelezni kell a zárójelentésben.Ha a vonalak párhuzamosnak tekinthetőek, a relatív aktivitás logaritmusát (log. A) a következő képlet segítségével számítjuk ki:Négy szint eseténlog A =U+ U+ U+ U− S− S− S− S8 × 0,602U4 + U8 + S4 + S8 − U1 − U2 − S1 − S2Három szint eseténlog A =U+ U+ U− S− S− S4 × 0,401U4 + S4 − U1 − S1vagylog A =U+ U+ U− S− S− S8 × 0,401U8 + S8 − U2 − S2Valódi aktivitás = feltételezett aktivitás x relatív aktivitás.Haa relatív aktivitás a 0,5-2,0 sávon kívül esik, ismételjük meg a vizsgálatot a kivonat-koncentrációk, vagy ha ez nem lehetséges, a standard oldatok megfelelő kiigazításával. Ha a relatív aktivitást nem lehet a kívánt sávon belülre hozni, minden kapott eredményt hozzávetőlegesnek kell tekinteni és ezt a zárójelentésben meg kell jegyezni.Ha a vonalak nem tekinthetőek párhuzamosnak, ismételjük meg a meghatározást. Ha a párhuzamosságot továbbra sem sikerül elérni, a meghatározást nem kielégítőnek kell tekinteni.10. ISMÉTELHETŐSÉGUgyanazon személy által, ugyanazon a mintán végzett két meghatározás eredménye közötti különbség nem haladhatja meg:- a monenzin-nátrium-tartalom legmagasabb értékéhez viszonyított 20 %-ot 10-25 mg/kg tartalom esetén,- az 5 mg/kg-ot abszolút értékben, ha a tartalom 25 és 50 mg/kg között van,- a legmagasabb értékhez viszonyított 10 %-ot 50 mg/kg feletti tartalom esetén.[1] Más módszerek is használhatók, ha azokról megállapították, hogy hasonló spóraszuszpenziókat eredményeznek.[2] Bármely kereskedelemben kapható táptalaj használható, amely hasonló összetételű és ezzel megegyező eredményeket ad.[3] 1 mg monenzin-nátrium 1000 UK egységnek felel meg.[4] Más módszerek is használhatók, ha azokról megállapították, hogy hasonló spóraszuszpenziókat eredményeznek.[5] Bármely kereskedelemben kapható táptalaj használható, amely hasonló összetételű és ezzel megegyező eredményeket ad.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/856 irányelve (2016. május 25.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében történő módosításáról

text:
               31.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 142/12

         A TANÁCS (EU) 2016/856 IRÁNYELVE
   (2016. május 25.)
   a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   különleges jogalkotási eljárás keretében,
   mivel:

               (1)

               A 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) 97. cikke értelmében 2011. január 1-jétől2015. december 31-ig a hozzáadottértékadó (héa) általános adómértéke nem lehet kevesebb, mint 15 %.

               (2)

               A különböző tagállamokban hatályos általános héamérték az átmeneti rendszer mechanizmusával együtt biztosította a héa-rendszer elfogadható szintű működését. A fogyasztás helyén történő adózást előnyben részesítő, a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére vonatkozó új szabályokkal tovább korlátozódtak a teljesítés helyének áthelyezése révén a héamértékek közötti különbségek kihasználási lehetőségei, és ezáltal csökkent a verseny torzulásának lehetősége is.

               (3)

               Annak érdekében, hogy a tagállamok által alkalmazott általános héamértékek közötti túlzott különbség ne vezethessen az Unión belüli strukturális aránytalanságok kialakulásához, valamint bizonyos tevékenységi ágazatokban a verseny torzulásához, bevett gyakorlat a közvetett adók területén a minimális adómérték meghatározása. A héa tekintetében még mindig indokolt ezt a megtenni.

               (4)

               Az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó héarendszer jellemzőire vonatkozó folyamatban lévő megbeszélésekre tekintettel elhamarkodott lenne egy állandó általános héamértéket megállapítani vagy a minimális adómérték megváltoztatását mérlegelni.

               (5)

               Ezért helyénvaló megtartani a jelenlegi 15 %-os minimális általános adómértéket egy olyan időtartamra, amely elég hosszú a jogbiztonság biztosításának szempontjából, miközben fennáll a további felülvizsgálat lehetősége.

               (6)

               A jelenlegi minimális adómérték fenntartása nem zárja ki a héa-jogszabályok további, 2017. december 31. előtti felülvizsgálatát az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó végleges héaszabályozással kapcsolatos megoldás bevezetése céljából.

               (7)

               A 2006/112/EK tanácsi irányelvben meghatározott minimális általános adómérték alkalmazása folyamatosságának biztosítása érdekében helyénvaló, hogy ezt az irányelvet 2016. január 1-jétől alkalmazni kell.

               (8)

               A 2006/112/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2006/112/EK irányelv 97. cikke helyébe a következő szöveg lép:

      „97. cikk
      2016. január 1-jétől2017. december 31-ig az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 %.”.

   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. augusztus 1-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  2016. április 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  2016. február 17-i vélemény (HL C 133., 2016.4.14., 23. o.).

      (3)  A Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/1855 irányelve (2016. október 19.) az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2009/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  20.10.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 284/19

            A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1855 IRÁNYELVE
      (2016. október 19.)
      az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2009/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/32/EK európai és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke első albekezdésének a) pontjára,
      mivel:

                  (1)

                  A 2009/32/EK irányelv az élelmiszerek, illetve élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált vagy felhasználni kívánt extrakciós oldószerekre vonatkozik. Az irányelv nem alkalmazandó az élelmiszer-adalékanyagok, vitaminok vagy egyéb, tápértékkel rendelkező adalékanyagok előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre, kivéve, ha az említett élelmiszer-adalékanyagok, vitaminok vagy tápértékkel rendelkező adalékanyagok szerepelnek az I. mellékletben.

                  (2)

                  2014. augusztus 19-én az Akzo Nobel Industrial Chemicals BV a zsírtalanított állatifehérje-termékek – különösen a kollagének és kollagénszármazékok – extraháló oldószereként szolgáló dimetil-éter maradékanyag-határértékének (MRL) 0,009 mg/kg-ról 3 mg/kg-ra történő módosítására, valamint a dimetil-éternek a fehérjetermékekből zselatin kiválasztására történő, 0,009 mg/kg MRL melletti új felhasználására irányuló kérelmet nyújtott be. A kérelmet a Bizottság ezután hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

                  (3)

                  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) újraértékelte a dimetil-éternek a zsírtalanított állatifehérje-termékekek (kollagén és zselatin) előállításakor extraháló oldószerként való felhasználásának biztonságosságát, és az erről szóló véleményét (2)2015. július 14-én tette közzé. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a dimetil-éternek a tervezett felhasználási feltételek és a kollagénekben és kollagénszármazékokban való 3 mg/kg, illetve a zselatinban való 0,009 mg/kg javasolt MRL-ek melletti használata nem jelent biztonsági kockázatot.

                  (4)

                  Következésképpen helyénvaló engedélyezni a dimetil-éternek kollagénekben és kollagénszármazékokban 3 mg/kg, zselatinban 0,009 mg/kg maradékanyag-határérték melletti, az állati eredetű fehérje alapanyagából zsír kivonására szolgáló extrakciós oldószerként való felhasználását.

                  (5)

                  A 2009/32/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                  (6)

                  Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

            ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
      1. cikk
      A 2009/32/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
      2. cikk
      (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a hatálybalépése napját követő két éven belül megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
      Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
      (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
      3. cikk
      Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
      4. cikk
      Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Brüsszelben, 2016. október 19-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 141., 2009.6.6., 3. o.

         (2)  Az EFSA élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokkal, enzimekkel, aromaanyagokkal és technológiai segédanyagokkal foglalkozó testülete (CEF), 2015. Scientific Opinion on the safety of use of dimethyl ether as an extraction solvent under the intended conditions of use and the proposed maximum residual limits. (Tudományos szakvélemény a dimetil-éternek a tervezett felhasználási feltételek és javasolt maradékanyag-határértékek mellett extraháló oldószerként való használatának biztonságosságáról). EFSA Journal 2015;13(7):4174, 13. o.

         MELLÉKLET
         A 2009/32/EK irányelv I. mellékletének II. részében a dimetil-éterre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

                        „Dimetil-éter

                        Zsírtalanított állatifehérje-termékek előállítása, beleértve a zselatint (*)

                        0,009 mg/kg zsírtalanított állatifehérje-termékek készítése, beleértve a zselatint

                        Kollagén (**) és kollagénszármazékok előállítása, a zselatin kivételével

                        3 mg/kg kollagén és kollagénszármazékok készítése, a zselatin kivételével

         (*)
            »Zselatin«: természetes és oldható – zselésítő vagy nem zselésítő – fehérje, amelyet az állatok csontjaiból, nyersbőréből és irhájából, inaiból és ínhüvelyeiből származó kollagén részleges hidrolízisével nyernek a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásaival összhangban.
         (**)
            »Kollagén«: állati csontokból, nyersbőrből, irhából és inakból származó fehérjealapú termék, amelyet a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásaival összhangban állítanak elő.”


title: A Bizottság első irányelve (1977. szeptember 28.) a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló 68/193/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977L0629

Hivatalos Lap L 257 , 08/10/1977 o. 0027 - 0028 finn különkiadás fejezet 3 kötet 9 o. 0075  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 19 o. 0125  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 9 o. 0075  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 13 o. 0063  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 13 o. 0063

		A Bizottság első irányelve(1977. szeptember 28.)a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló 68/193/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról(77/629/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 74/648/EGK tanácsi irányelvvel [1] módosított, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 17a. cikkére,mivel a tudományos és technikai ismeretek fejlődése következtében az alább felsorolt okok miatt a fent említett irányelv mellékleteit módosítani kell;mivel a károsító szervezet hatásának figyelembevétele, különösen pedig a vírusos betegségek és a vírushordozók okozta problémák kezelése céljából javítani kell a szőlő-szaporítóanyag termesztése vonatkozásában az ebben az irányelvben megfogalmazott feltételeket;mivel korrigálni kell az irányelv német szövegét;mivel figyelembe kell venni az oltvány nemes szőlővesszők osztályozásának új módszereit;mivel annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül álljanak rendelkezésre egészséges oltványiskolák, a hivatalos címkének kezdetben tartalmaznia kell a hivatalosan elfogadott, vírus eredetére vonatkozó vizsgálatok során összegyűjtött kiegészítő, illetve szabadon meghatározható információkat a bázis szaporítóanyag esetében;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 68/193/EGK tanácsi irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:1. Az. I. rész 3. pontjában a "károsító szervezetek, különös tekintettel a vírusokra" szöveg helyébe az alábbi szöveg kerül: "károsító szervezetek, illetve azok hordozói, különös tekintettel a vírusos betegedéseket hordozó fonálférgekre".2. A német szövegben az I. rész 5. pontjában a "Kurzknotigkeit" helyébe a "Reisigkrankheit" szó kerül.3. Az I. részben a 6. pont helyébe a következő szöveg kerül:"6. A károsító szervezetek által okozott hibaszázalék nem lehet nagyobb:- certifikált szaporítóanyag előállítására szánt alany szőlővessző-nevelő iskolában 5 %-nál, valamint- standard szaporítóanyag előállítására szánt alany szőlővessző-nevelő iskolában 10 %-nál.Amennyiben a hibák nem növény-egészségügyi okokra vezethetők vissza, és amennyiben a hibaszázalék meghaladná a fent említett százalékot, az okoknak szerepelniük kell az adatállományban".2. cikkA II. melléklet III. része 1. B. pontjának a szövege a következőképpen módosul:"B. Hossza) Oltásra előkészített alany szőlővesszők: a vesszők hosszát a legalsó nódusz legalacsonyabb pontjától kell mérni, ami a legfelső szártag figyelembevételével legalább 1,05 m;b) Dugványiskolai szőlővesszők: a vesszők hossza a legalsó nódusz legalacsonyabb pontjától a legfelső szártag figyelembevételével legalább 55 cm, a Vitis vinifera esetében pedig 30 cm;c) Nemes szőlővesszők:- öt használható rüggyel, a vesszők hossza a legalsó nódusz legalacsonyabb pontjától, a legfelső szártag beszámításával legalább 50 cm,- egy hasznosítható rüggyel legalább 6,5 cm; a vágást a rügy fölött legalább 1,5 cm távolságra és 5 cm-rel a rügy alatt kell elvégezni".3. cikkA III. mellékletben a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:"Típus | Mennyiség |3.Nemes szőlővesszők | |–öt használható rüggyel | 100 vagy 200 |–egy használható rüggyel | 500 vagy ennek többszöröse" |4. cikkA IV. melléklet a következőképpen módosul:1. Az A. rész után a következő szöveggel egészül ki:"B. Szaporításhoz használt bázis szaporítóanyaghoz és a certifikált szaporítóanyaghoz megengedett kiegészítő információ:"A bázis szaporítóanyagot/az azt megelőző egyik vegetatív szakasz anyagait a … (hatóság) megvizsgálta és igazolta, hogy …… (vizsgálati módszer) szerint az anyag mentes a …… (vírusos betegség)-től"..A szaporításhoz használt bázis szaporítóanyag és certifikált szaporítóanyag esetében ez az információ utalhat a fertőző leromlásra és a levélsodródásra, az alany szőlővesszők esetében pedig a levélfoltosságra. Ezeket a vizsgálatokat hivatalosan el kell fogadtatni. A vizsgálatokat legalább három éven keresztül egy hivatalosan elismert és felügyelt hatóságnak kell végeznie.Az alábbi vizsgálati módszereket lehet alkalmazni:- az összes vírusos betegségnél az indikátoros módszert szőlőnövény esetében,- a fertőző leromlásnál az előző módszereken kívül és fűszerű növények esetében az indikátoros módszert, valamint a szerológiai módszert".2. Az eredeti B. rész C. részre változik.5. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1978. július 1-jén megfeleljenek.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1977. szeptember 28-án.a Bizottság részérőlFinn Gundelachalelnök[1] HL L 93., 1968.4.17., 15. o.[2] HL L 352., 1974.12.28., 43. o.--------------------------------------------------