title: A Tanács 92/65/EGK irányelve (1992. július 13.) a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0065

Hivatalos Lap L 268 , 14/09/1992 o. 0054 - 0072 finn különkiadás fejezet 3 kötet 45 o. 0053  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 45 o. 0053

		A Tanács 92/65/EGK irányelve(1992. július 13.)a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az élő állatok és állati eredetű termékek a Szerződés II. mellékletének terméklistáján szerepelnek; mivel az ilyen állatok és termékek forgalomba hozatala a mezőgazdasági gazdálkodók jövedelmének forrásául szolgál;mivel az ágazat ésszerű fejlődése és termelékenységének növelése érdekében az állatokra és termékekre vonatkozó állat-egészségügyi szabályozást közösségi szinten kell megállapítani;mivel a Közösségnek el kell fogadnia a belső piac 1992. december 31-éig történő fokozatos létrehozására szolgáló intézkedéseket;mivel a fent említett célok megvalósításának érdekében a Tanács állat-egészségügyi előírásokat állapított meg a szarvasmarhákra, sertésekre, juhokra és kecskékre, lófélékre, baromfira és keltetőtojásokra, halakra és halászati termékekre, kagylókra, szarvasmarha- és sertésspermákra, szarvasmarha-embriókra, nyers húsra, baromfihúsra, hústermékekre, vad- és nyúlhúsra vonatkozóan;mivel a fent említett előírások hatálya alá nem tartozó állatok és állati eredetű termékek forgalomba hozatalához állat-egészségügyi előírások elfogadására van szükség;mivel rendelkezéseket kell hozni – a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1982. december 3-i 3626/82/EGK tanácsi rendelet [4] sérelme nélkül – ezen irányelv alkalmazására vonatkozóan;mivel bizonyos technikai vonatkozásokban hivatkozni kell a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre [5], továbbá a száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1985. november 18-i 85/511/EGK tanácsi irányelvre [6];mivel az ellenőrzések végrehajtása és az azt követő védőintézkedések tekintetében hivatkozni kell a belső piac megvalósításának céljával meghatározott élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazható állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvben [7] megállapított általános előírásokra;mivel – ha másképp nem szabályozták – az állatok és az állati eredetű termékek kereskedelmét a lehetséges védőintézkedések alkalmazásának sérelme nélkül liberalizálni kell;mivel az állatbetegségek terjedésének jelentős kockázata miatt bizonyos állatokra és állati eredetű termékekre vonatkozóan különleges követelményeket kell meghatározni arra az esetre, amikor kereskedelmi célból forgalomba hozatalra kerülnek, különösen ha kiváló állat-egészségügyi helyzetű térségbe szánják;mivel az Egyesült Királyság és Észak-Írország, illetve Írország különleges elszigetelt helyzetéből következően, illetve abból a tényből adódóan, hogy jelentős ideje veszettségtől mentes területnek számítanak, különleges intézkedések meghozatala szükséges annak megakadályozására, hogy a más országokból származó kutyák és macskák az Egyesült Királyságban, illetve Írországban történő forgalomba hozatala során ne veszélyeztessék a veszettség behurcolásával ezen országokat. Mindazonáltal ezen intézkedések nem érintik a tagállamok határain történő állat-egészségügyi ellenőrzések megszüntetését;mivel e követelmények teljesítésének biztosítására és ellenőrzésére a legmegfelelőbb módszer az egészségügyi bizonyítvány;mivel a Közösség egészségügyi állapotának fenntartása érdekében az ezen irányelvben említett állatoknak és állati eredetű termékeknek forgalomba hozataluk esetén eleget kell tenniük a kereskedelemre vonatkozó alapvető követelményeknek, amelyek ellenőrzése a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1990. december 10-i 90/675/EGK tanácsi irányelv [8] alapelvei és előírásai szerint történik;mivel intézkedések szükségesek olyan eljárás megalkotására, amely biztosítja az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretén belül a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést;mivel az egyes államok nemzeti jogrendjébe illesztésének a 29. cikk által 1994. január 1-jében megállapított határideje nem befolyásolhatja a határokon történő állat-egészségügyi ellenőrzések eltörlését, amelynek határideje 1993. január 1-je,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:ELSŐ FEJEZETÁltalános rendelkezések1. cikkEzen irányelv azon állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmét és Közösségbe történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi követelményeket állapítja meg, amelyek nem tartoznak a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. szakaszában felsorolt, vonatkozó különös közösségi jogszabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá.Ezen irányelvet a 3626/82/EGK rendelet alapján hozott rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.Ezen irányelv nem érinti a kedvtelésből tartott állatokra vonatkozó nemzeti szintű szabályokat, mindazonáltal ez utóbbi szabályok változatlanul hagyása nem veszélyeztetheti a tagállamok közös határain történő állat-egészségügyi vizsgálatok eltörlését.2. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában:a) "kereskedelem": a 90/425/EGK irányelv 2. cikkének 3. pontjában meghatározott kereskedelem;b) "állatok": a 64/432/EGK, 90/426/EGK [9] 90/539/EGK [10], 91/67/EGK [11], 91/68/EGK [12], 91/492/EGK [13] és 91/493/EGK [14] irányelvekben foglalt fajoktól eltérő állatfajok egyedei;c) "engedélyezett szervezet, intézmény vagy központ": a 13. cikkel összhangban engedélyezett valamennyi állandó, földrajzilag behatárolt területen lévő létesítmény, amelyben egy vagy több állatfaj rendszeres tartása vagy tenyésztése folyik kereskedelmi célból vagy anélkül, illetve kizárólagosan az alábbiakban felsorolt célok legalább egyikéből:- állatok bemutatása és oktatási célok,- állatfajok megőrzése,- alap vagy alkalmazott tudományos kutatás, vagy ilyen jellegű kutatás céljából történő tenyésztés;d) "bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségek": az A. mellékletben felsorolt betegségek.(2) Továbbá – az engedélyezett központokra és szervezetekre vonatkozó meghatározások kivételével – a 64/432/EGK, 91/67/EGK és a 90/539/EGK irányelv 2. cikke fogalommeghatározásait értelemszerűen kell alkalmazni.MÁSODIK FEJEZETA kereskedelemre vonatkozó előírások3. cikkA tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikk első bekezdésében említett kereskedelem kizárólag az ezen irányelv alkalmazásából vagy más közösségi törvényekből, különösen az alkalmazott védőintézkedésekből fakadó állat-egészségügyi okok miatt nem tiltott vagy korlátozott.4. cikkA tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a 90/425/EGK irányelv 4. cikke 1. pontja a) alpontjának alkalmazása céljából az irányelv 5–10. cikkében említett állatok – a 13. cikk és a 24. cikk végrehajtásához meghozandó különös intézkedések sérelme nélkül – abban az estben képezzék kereskedelem tárgyát, ha eleget tesznek az 5–10. cikkben meghatározott előírásoknak, valamint ha az irányelv 12. cikke (1) és (3) bekezdésében említett olyan gazdaságokból vagy üzleti tevékenységekből származnak, amelyeket az illetékes hatóság nyilvántartásba vett és az alábbi feltéteknek is megfelelnek:- az állatok a 90/425/EGK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően rendszeres vizsgálaton esnek át,- a bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségeken kívül azon, a B. mellékletben említett betegségek fellépését, amelyekre vonatkozóan az érintett tagállamok védekezési vagy ellenőrző programot indítottak be, jelentik az illetékes hatóságnak,- eleget tesznek azon, az egyes betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó, egyedi nemzeti szintű előírásoknak, amelyek az adott tagállam szempontjából különös jelentőséggel bírnak, és amelyekre a 14. cikknek vagy a 15. cikk (2) bekezdése szerinti határozatnak megfelelően programot hoztak létre,- csak olyan állatokat hoznak kereskedelmi célból forgalomba, amelyek betegség jelét nem mutatják, illetve olyan gazdaságokból vagy területekről származnak, amelyekben állat-egészségügyi okokra visszavezethető tilalom nincs érvényben; továbbá abban az esetben, ha az állatok az 5–11. cikk szerinti egészségügyi bizonyítvánnyal vagy kereskedelmi okmánnyal nem rendelkeznek, az állattartónak kell nyilatkozatot tennie arról, hogy az érintett egyedek a szállítás kezdetekor betegségnek semmilyen egyértelmű jelét nem mutatták, illetve hogy a létesítménye semmilyen állat-egészségügyi korlátozás alá nem esik,- megfelel az állatjóléti követelményeknek.5. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a majmok és félmajmok csak akkor kerülnek kereskedelmi forgalomba, ha az adott tagállam illetékes hatóságai által a 13. cikk értelmében engedélyezett szervezetekből, intézményekből vagy központokból származnak, továbbá ezek az állatok rendelkeznek az E. melléklet szerinti állat-egészségügyi bizonyítvánnyal, amelyet az állat származási helye szerinti szervezet, intézmény vagy központ hatósági állatorvosa állít ki, igazolva az állat egészséges állapotát.(2) A tagállam illetékes hatósága – az (1) bekezdéstől eltérve – jóváhagyhatja egy engedélyezett szervezetnek, intézetnek vagy központnak a majmok és félmajmok magánszemélytől történő beszerzését.6. cikkA. A tagállamok biztosítják, hogy – a 14. és a 15. cikk sérelme nélkül – a 64/432/EGK, 90/426/EGK és 91/68/EGK irányelvben nem szereplő patás állatfajok kereskedelmi forgalomba csak akkor kerülnek, ha azok a következő követelményeknek eleget tesznek:1. általános érvénnyel:a) azonosításuknak a 90/425/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint kell történnie;b) nem lehetnek fertőző betegség felszámolása céljából létrehozott program alapján vágóhídra szánt állatok;c) azokat ragadós száj- és körömfájás ellen nem vakcinázták, és eleget kell tenniük a 85/511/EGK irányelv és a 64/432/EGK irányelv 4a. cikkének vonatkozó követelményeinek;d) a 64/432/EGK irányelv 3. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjában említett gazdaságból kell származniuk, amely nem tartozik állat-egészségügyi intézkedések, különösen a 85/511/EGK, 80/217/EGK [15] és a 91/68/EGK irányelv szerint hozott intézkedések hatálya alá; és az állatokat születésüktől fogva, de legalább szállításuk előtt harminc nappal folyamatosan e gazdaságban tartották;e) behozatal esetén:- a 72/462/EGK [16] irányelv 3. cikke szerint összeállított listába beszúrandó, "egyéb patások" megnevezésű oszlopban szereplő harmadik országból származnak;- a 26. cikkben előírt eljárásnak megfelelően megállapított, e cikk előírásaival legalább egyenértékű, meghatározott állat-egészségügyi feltételeknek kell eleget tennie;f) az E. mellékletben szereplővel megegyező bizonyítvány kíséri, amely a következő nyilatkozatot tartalmazza:"NyilatkozatAlulírott, … (hatósági állatorvos) igazolom, hogy a 64/432/EGK irányelv hatálya alá nem tartozó kérődző/sertés [17]:a) … fajhoz tartozik;b) a vizsgálat időszakában nem mutatta egyetlen olyan betegség klinikai tüneteit sem, amire fogékony;c) hatóságilag elismerten gümőkórtól mentes/hatóságilag elismerten brucellózistól mentes vagy brucellózistól mentes állományból/sertéspestis korlátozás alá nem eső [18] gazdaságból származik vagy olyan gazdaságból, amelyben a 92/65/EGK irányelv 6. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja által előírt tesztek negatív eredményt mutattak.";2. kérődzők esetében:a) a 64/432/EGK vagy a 91/68/EGK irányelvvel összhangban csak hatóságilag elismerten gümőkórtól és brucellózistól mentes állományból származhatnak, továbbá eleget kell tenniük a 91/68/EGK irányelv 3. cikke vagy a 64/432/EGK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének c), d), f), g) és h) pontjában a kérődzőkre vonatkozó állat-egészségügyi előírásoknak;b) amennyiben olyan állományból származnak amely az a) pontban leírtaknak nem tesz eleget, olyan gazdaságból kell származniuk, amelyben a berakodást megelőző 42 napban nem fordult elő brucellózis vagy gümőkór, továbbá a szállítást megelőző 30 napban a kérődzők a következő tesztekre negatív eredményt mutattak:- tuberculin teszt,- brucellózis elleni ellenanyagot kimutató teszt.A fent említett tesztekre vonatkozó követelményeket és a gazdaság gümőkór és brucellózis minősítésének meghatározását az irányelv 26. cikkében foglalt eljárással összhangban állapítják meg.A megelőző albekezdésben előírt meghatározásig – különös tekintettel a gümőkórra – továbbra is a nemzeti szintű jogszabályok alkalmazandók.3. sertésfélék esetében:a) nem származhatnak olyan területről, amely a 64/432/EGK irányelv 9a. cikkének megfelelően, afrikai sertéspestis előfordulása miatt korlátozások alatt áll;b) csak olyan gazdaságból származhatnak, amelyet klasszikus sertéspestis következtében a 80/217/EGK irányelvben meghatározott korlátozások nem sújtanak;c) csak a 64/432/EGK irányelvnek megfelelő brucellózistól mentes gazdaságból származhatnak és az állatoknak a 64/432/EGK sertésre vonatkozó állat-egészségügyi követelményeknek is meg kell felelniük;d) amennyiben a c) pontban leírt követelményeknek meg nem felelő állományból származnak, az állatokat a szállítást megelőző harminc napon belül alá kell vetni egy brucellózis elleni ellenanyag kimutatására irányuló vizsgálaton, amely negatív eredménnyel zárul.B. A 64/432/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. a 2. cikk b) és c) pontjában a "szarvasmarhák" helyébe a "szarvasmarhafélékhez tartozó fajok egyedei (beleértve a Bubalus bubalus-t)" lép;2. a következő cikkel egészül ki:"10a. cikkA 12. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően az F. mellékletben szereplő egészségügyi bizonyítvány módosítható vagy kiegészíthető, különösen a 92/65/EGK irányelv 6. cikkében meghatározott követelmények figyelembevétele céljából."7. cikkA. A tagállamok biztosítják, hogy a 90/539/EGK irányelv hatálya alá nem tartozó madárfajok kereskedelmi forgalomba csak akkor kerülhetnek, ha azok megfelelnek az alábbi követelményeknek:1. általános érvénnyel:a) csak olyan gazdaságból származhatnak, amelyben madárinfluenza a szállítást megelőző harminc napban nem fordult elő;b) csak olyan gazdaságból vagy területről származnak, amelyben Newcastle-betegség leküzdésére szolgáló korlátozó intézkedéseket nem vezettek be.A 90/539/EGK irányelv 19. cikkében említett közösségi intézkedések végrehajtásáig – a Szerződés általános rendelkezéseinek megfelelően – a Newcastle-betegség leküzdésére irányuló nemzeti szintű előírások maradnak továbbra is érvényben;c) a 91/496/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdése harmadik francia bekezdésével összhangban – amennyiben harmadik országból származnak – a Közösség területén lévő gazdaságban, amelyben a behozatalt követően a felvétel megtörtént, karanténba kell hogy kerüljenek;2. továbbá, a papagájfélékre vonatkozóan:a) nem származhatnak olyan gazdaságból, illetve nem érintkezhettek olyan gazdaság egyedeivel, ahol psittacosist (Chlamydia psittaci) állapítottak meg.Az utolsó regisztrált esettől számított tilalom és az állatorvosi felügyelet mellett történő – a 26. cikkben előírt eljárásnak megfelelően végrehajtott – gyógykezelés ideje legalább 2 hónap;b) azonosításuk a 90/425/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint történik.A papagájfélék – különösen a beteg papagájfélék – azonosítási módszerének meghatározása a 26. cikkben leírt eljárás szerint történik;c) az állatokat a származási gazdaság vagy vállalkozás szerint illetékes, az illetékes hatóság által e jogokkal felruházott állatorvos vagy hatósági állatorvos által kiállított kereskedelmi okmány kíséri.B. A nyúlhús és a tenyésztettvad-hús előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákról szóló, 1990. november 27-i 91/495/EGK tanácsi irányelv [19] 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében az ötödik sorban lévő "90/539/EGK irányelvben említett fajok" kifejezés az "és a laposmellű futómadarak (Ratitae)" szavakkal egészül ki.A baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. október 15-i 90/539/EGK tanácsi irányelv [20] 2. cikke (2) bekezdésének 1. pontja az "és fogoly" kifejezés az "és laposmellű futómadár (Ratitae)" kifejezéssel egészül ki.8. cikkA tagállamok biztosítják, hogy a méhek (Apis melifera) csak akkor kerülhetnek kereskedelmi forgalomba, ha megfelelnek az alábbi feltételeknek:a) származási területükön nincsenek mézelő méhek nyúlós költésrothadása miatt bevezetett tilalmi intézkedések;A tilalom az utolsó regisztrált esettől számítva, illetve attól az időponttól számítva legalább 30 napig tart, amikor az illetékes hatóság három kilométer sugarú körzetben minden kaptárt ellenőrzött, és minden fertőzött kaptárt elégettek, vagy a fent említett illetékes hatóság egyetértésével kezeltek és megvizsgáltak;A méhekre (Apis melifera) alkalmazott követelményeket vagy azokkal egyenértékű követelményeket a 26. cikkben foglalt eljárással összhangban – az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottsággal való egyeztetést követően – alkalmazni lehet a poszméhek esetében is;b) az E. mellékletben található mintának megfelelő egészségügyi bizonyítvány kíséri az állatokat, amelyben az illetékes hatóság igazolja, hogy az állatok az a) pontban leírt követelményeknek eleget tesznek.9. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy nyúlalakúak csak akkor kerülhetnek kereskedelmi forgalomba, ha eleget tesznek az alábbi követelményeknek:a) nem származhatnak olyan gazdaságból, vagy nem érintkezhettek olyan gazdaságból származó állatokkal, amelyen veszettség jelentkezett, illetve az elmúlt egy hónapban ennek gyanúja fennállt;b) csak olyan gazdaságból származhatnak, amelyben egy állaton sem láthatóak a myxomatózis klinikai tünetei.(2) A nyúlalakúak országon belüli szállításához egészségügyi bizonyítvány használatát előíró tagállamok megkövetelhetik, hogy a hozzájuk szánt állatokat az E. mellékletben szereplő mintának megfelelő egészségügyi bizonyítvány kísérje a következő nyilatkozattal kiegészítve:"Alulírott, … igazolom, hogy a szállítmány eleget tett a 92/65/EGK irányelv 9. cikkében leírt követelményeknek, és az állatok a vizsgálat során semmilyen betegség klinikai tünetét nem mutatták."E bizonyítványt csak a származási gazdaság szerint illetékes, az illetékes hatóság által e jogokkal felruházott állatorvos vagy hatósági állatorvos, nyúlalakúak üzletszerű tenyésztése esetén a hatósági állatorvos állíthatja ki. Azon tagállamok, amelyek élni kívánnak e lehetőséggel, értesítik a Bizottságot, amelynek kötelessége biztosítani az első albekezdésben foglalt követelmények teljesítését.(3) Írország és az Egyesült Királyság megkövetelheti az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott követelmények teljesítését biztosító egészségügyi bizonyítvány benyújtását.10. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a görény, nyérc és róka kereskedelmét megtiltják, amennyiben ezen állatok olyan gazdaságból származnak vagy érintkezhettek olyan gazdaságból származó állatokkal, amelyen veszettség jelentkezett, illetve az elmúlt hat hónapban ennek gyanúja fennállt, amíg rendszeres vakcinázási programot nem alkalmaznak.(2) A tagállamok közötti kereskedelemnek – (3) bekezdésben említett tagállamok közti kereskedelem kivételével – a kutyák és macskák csak akkor képezhetik tárgyát, ha eleget tesznek az alábbi követelményeknek:a) három hónaposnál idősebb állat esetén:- a gazdaságból történő elszállítás megkezdésének napján nem mutathatják betegség jelét, különös tekintettel a fertőző betegségekre,- a 26. cikkben meghatározott eljárással összhangban megállapított szabályoknak megfelelően, az állatok tetoválással vagy testükbe ültetett azonosító mikrochippel rendelkeznek,- életük harmadik hónapjának betöltése után veszettség elleni oltáson és évenkénti, illetve a küldő tagállam által az adott vakcinára jóváhagyott időszakonkénti ismétlő oltáson estek át inaktivált oltóanyag alkalmazásával, amely az Európai Gyógyszerkönyv által meghatározott és a 26. cikkben foglalt eljárással elismert, megfelelő hatékonysági vizsgálattal meghatározott, legalább egy nemzetközi egységnyi antigént (WTO-szabvány) tartalmaz.A vakcinázást csak a származási gazdaság szerint illetékes, az illetékes hatóság által e jogokkal felruházott állatorvosnak vagy hatósági állatorvosnak kell igazolnia. A vakcinázási bizonyítványon szerepelnie kell az oltóanyag nevének és a tétel számának (ha lehetséges, öntapadós címkével),- a kutyák szopornyica elleni védőoltással rendelkeznek,- az állatot kísérje a vakcinázások időpontját tartalmazó, egyedi igazoló lap, amely alapján az állat egyértelműen azonosítható, és/vagy egy, az E. melléklet szerinti mintának megfelelő bizonyítvány, amelyet a származási gazdaság szerint illetékes, az illetékes hatóság által e jogokkal felruházott állatorvos vagy hatósági állatorvos által kiállított következő nyilatkozat kísér:"Alulírott, … igazolom, hogy e bizonyítvány által kísért kutyák/macskák a 92/65/EGK irányelv 10. cikke (2) bekezdése a) és b) pontja és (3) bekezdése b) pontja [21] előírásainak eleget tesznek, és olyan gazdaságból származnak, amelyben az elmúlt hat hónapban veszettség nem fordult elő.";b) három hónapnál fiatalabb állatok esetén:- az a) pont első és ötödik francia bekezdésének eleget kell tenniük,- nem származhatnak olyan gazdaságból, amelyekben állat-egészségügyi okok miatt bevezetett szállítási korlátozások vannak érvényben,- a származási telepen születtek és azóta folyamatosan ott tartózkodtak.(3) A (2) bekezdéstől eltérve, 1994. július 1-jétől Írország és az Egyesült Királyság területén az ezen országoktól eltérő országokból származó kutyák és macskák az alábbi feltételek mellett hozhatók forgalomba:a) általános érvénnyel:i. olyan nyilvántartásba vett gazdaságból származnak, amelynek működését az illetékes hatóság a 4. cikkben előírt feltételek teljesítésének hiánya esetén felfüggeszti;ii. az elszállítás napján fertőző betegség tüneteit nem mutatják;iii. 26. cikkben leírt eljárás szerint meghatározandó szabályokkal összhangban lévő azonosítási rendszerrel rendelkeznek;iv. a származási gazdaságban születtek és születésüktől fogva ott is tartották őket, veszettségre fogékony vadállattal nem érintkeztek;v. a kutyák átestek a szopornyica elleni védőoltáson;vi. a küldő tagállam illetékes hatósága által e célra elismert szállítóeszközt alkalmaznak;vii. az állatot egy, a vakcinázások időpontját tartalmazó egyedi oltási igazolás kíséri, amely alapján az állat és eredete egyértelműen azonosítható, továbbá egy, a 26. cikkben leírt eljárás szerint megállapított mintának megfelelő bizonyítvány, amelyet a származási gazdaság szerint illetékes, az illetékes hatóság által e jogokkal felruházott állatorvos vagy hatósági állatorvos állított ki;b) továbbá:i. vagy életük harmadik hónapjának betöltése után és a szállítás kezdete előtt legalább hat hónappal, veszettség elleni oltáson és évenkénti, illetve a küldő tagállam által az adott oltóanyagra jóváhagyott időszakonkénti ismétlő oltáson estek át inaktivált oltóanyag alkalmazásával, amely az Európai Gyógyszerkönyv által leírt, és a 26. cikkben foglalt eljárással elismert megfelelő hatékonysági vizsgálattal meghatározott, legalább egy nemzetközi egységnyi antigént (WTO-szabvány) tartalmaz.A vakcinázást a származási gazdaság szerint illetékes, az illetékes hatóság által e jogokkal felruházott állatorvos vagy hatósági állatorvos igazolja. A vakcinázási bizonyítványon szerepelnie kell az oltóanyag nevének és a tétel számának (ha lehetséges, öntapadós címkével).Ezen kívül az oltást követően a WTO kikötéseinek megfelelően végrehajtott szerológiai tesztnek legalább 0,5 nemzetközi egységnyi ellenanyagtitert kell kimutatnia. Amennyiben a teszt az első oltás után történik, azt az oltás utáni első és harmadik hónap között kell elvégezni.ii. vagy – amennyiben az i. alpontban meghatározott feltételek nem teljesülnek – az állatokat felügyelet mellett a rendeltetési hely szerinti tagállam által megállapított karanténállomásra kell küldeni, ahol hat hónapig karanténozáson esnek át.1994. július 1-jéig a veszettségre vonatkozó nemzeti szintű szabályok továbbra is érvényben maradnak, de ez nem lehet hatással a tagállamok közötti határokon végzett állat-egészségügyi ellenőrzések eltörlésére.(4) A (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül, Írország és az Egyesült Királyság fenntarthatja az azokra a húsevőkre, főemlősökre, denevérekre és az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyéb veszettségre fogékony állatokra vonatkozó nemzeti karanténelőírásait, amelyek esetében nem bizonyítható, hogy a származási gazdaságban születtek, és hogy születésük óta ott fogságban voltak, ugyanakkor ezen előírások fenntartása nem veszélyeztetheti a tagállamok közötti határokon végzett állat-egészségügyi ellenőrzések eltörlését.(5) A 90/638/EGK határozat a következőképpen módosul:1. az 1. cikk a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– veszettség leküzdésére irányuló programok: a III. mellékletben megállapított követelmények";2. a következő melléklet került beszúrásra:"III. MELLÉKLETA veszettség leküzdésére irányuló programok követelményeiA veszettség leküzdésére irányuló programoknak legalább a következőket kell tartalmazniuk:a) az I. melléklet 1–7. pontjában említett követelmények;b) azon terület vagy területek részletes leírása – a természetes határokat is beleértve – amelyeken rókák szájon át történő immunizálása folyik. E terület vagy területek nagyságának legalább 6000 km2-nek kell lennie, illetve kiterjedhet a tagállam teljes területére, valamint Közösségen kívüli állam szomszédos területét is magában foglalhatja;c) az alkalmazandó oltóanyagok részletes leírása, a csalétek-kihelyezés rendszere, sűrűsége és gyakorisága;d) adott esetben, a projekt területén működő önkéntes szervezetek a növény- és állatfajok megőrzése, megóvása érdekében végzett tevékenységeinek részletes leírása, célja és költségei."(6) A Tanács – a Bizottság javaslatára – minősített többséggel kijelöl egy speciális intézményt a szerológiai tesztek szabványosításához szükséges ismérvek megalkotásának céljából, továbbá dönt annak kötelezettségeiről.(7) A tagállamok biztosítják, hogy a szerológiai tesztek során felmerülő költségek az importőröket terhelik.(8) E cikket és különösen a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott szerológiai teszt alkalmazását 1997. január 1-jéig felül kell vizsgálni a tagállamok területén a veszettség helyzetének alakulásával kapcsolatos tapasztalatoknak megfelelően.11. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy – a 21. és 23. cikk végrehajtása során hozott határozatok sérelme nélkül – csak a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított feltételeknek megfelelő sperma, petesejt és embrió kerülhet kereskedelmi forgalomba.(2) A juh, kecske és lófajok spermájának – a bizonyos különös fajták törzskönyvébe történő felvétele során betartandó követelmények sérelme nélkül – az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:- mesterséges termékenyítés céljára történő gyűjtése és előkészítése egészségügyi szempontok alapján a D. melléklet I. fejezetének megfelelően engedélyezett központban történt, vagy – juh és kecske esetében – a fentiektől eltérően, a 91/68/EGK irányelv követelményeinek megfelelő gazdaságban,- a D. melléklet II. fejezetében leírt feltételeknek megfelelő állatoktól származik (bebocsátás és rutin vizsgálatok),- gyűjtése, előkészítése és tartósítása a D. melléklet III. fejezetének megfelelően történt,- egy másik tagállamba történő szállítás során a 26. cikk szerinti eljárás alapján megállapított mintának megfelelő egészségügyi bizonyítvány kíséri.(3) Juh-/kecskefélék, lófélék és sertések petesejtjei, illetve embrióinak az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:- azokat az érintett tagállam illetékes hatósága által engedélyezett gyűjtő csoport távolította el, továbbá előállításuk megfelelően felszerelt laboratóriumban, a D. melléklet IV. fejezetében leírt feltételeknek megfelelő donor állatokból történt,- kezelése és tárolása a D. melléklet III. fejezetének megfelelően történt,- egy másik tagállamba történő szállítás során a 26. cikk szerinti eljárás alapján megállapított mintának megfelelő egészségügyi bizonyítvány kíséri.A donor nőstényállatok inszeminálásához használt juh-, kecske- és lóspermának meg kell felelnie a (2) bekezdés előírásainak, illetve – a sertések estében – a 90/429/EGK irányelvnek. A 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően egyéb kiegészítő biztosítékokat is meg lehet határozni.(4) A Bizottság 1997. december 31-ét megelőzően jelentést tesz e cikk végrehajtásáról szóló javaslatokkal együttesen, különös tekintettel a tudomány és a technika fejlődésére.12. cikk(1) A 90/425/EGK irányelv által megállapított, ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat az elvégzendő vizsgálatok végrehajtására és az azt követő intézkedésekre vonatkozóan az egészségügyi bizonyítvánnyal ellátott, ezen irányelv hatálya alá tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók tekintetében alkalmazni kell. Az egyéb állatoknak – a származási és a rendeltetési helyen végzett ellenőrzések tekintetében – a hivatkozott irányelv alapszabályainak hatálya alá tartozó gazdaságból kell származniuk.(2) A 90/425/EGK irányelv 10. cikkét alkalmazni kell az ezen irányelv hatálya alá tartozó állatokra, spermára, petesejtekre és embriókra.(3) Kereskedelmi célokból a 90/425/EGK irányelv 12. cikkének előírásait kiterjesztik azon kereskedőkre, akik állandó vagy ideiglenes jelleggel a 7., 9. és 10. cikkben leírt állatokat tartanak.(4) A rendeltetési hely tájékoztatása – a 90/425/EGK irányelv 4. cikk (2) bekezdése szerint – az ezen irányelvvel összhangban egészségügyi bizonyítvánnyal kísért állatok, spermák, petesejtek és embriók tekintetében az Animo-rendszeren keresztül történik.(5) Ezen irányelv különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, az illetékes hatóság ezen irányelv előírásai megsértésének gyanúja esetén vagy – amennyiben az 1. cikkben említett állatok és spermák, petesejtek és embriók minősége kétséges – valamennyi szükséges vizsgálatot elvégzi.(6) A tagállamok ezen irányelv megsértésének szankcionálása érdekében megteszik a megfelelő közigazgatási vagy büntető intézkedéseket, különösen ha az 1. cikkben említett állatok valós állapota nem egyezik meg a bizonyítványokban vagy okmányokban leírtakkal, továbbá ha az állatok azonosítása vagy az érintett spermák, petesejtek és embriók jelölése nem felel meg ezen irányelvnek, vagy az érintett állatok vagy termékek az ezen irányelvben leírt ellenőrzéseken nem estek át.13. cikk(1) Az A. és B. mellékletben leírt betegségre fogékony állatok kereskedelméhez – amennyiben a rendeltetési tagállamban érvényesek a 14. és l5. cikkben leírt biztosítékok – és az ilyen állatok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak kereskedelméhez, amely a C. melléklet szerint engedélyezett szervezetek, intézmények vagy központok között bonyolódik le, az E. mellékletben meghatározott mintának megfelelő szállítási okmány használata szükséges. Ezen – a származási szervezet, intézmény vagy központ szerint illetékes állatorvos által kiállítandó – okmányban igazolni kell, hogy az állatok, spermák, petesejtek vagy embriók olyan szervezetből, intézményből vagy központból származnak, amelyet a C. mellékletnek megfelelően engedélyeztek; az okmánynak az állatokat és termékeket a szállítás során végig kísérnie kell.(2) a) Az engedélyezés érdekében a szervezetek, intézmények és központok a bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségek tekintetében a tagállam illetékes hatóságának valamennyi, a C. melléklet követelményeivel összefüggésben lévő igazoló okmányt benyújtják.b) Az engedélyezés kérvényezéséhez vagy megújításához benyújtott iratok megérkezésekor az illetékes hatóság azt a benne foglalt információk alapján és – adott esetben – a helyszíni vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével megvizsgálja.c) Az illetékes hatóság, a C. melléklet 3. pontjának megfelelően az engedélyezést visszavonhatja.d) Minden tagállam benyújtja a Bizottságnak az engedélyezett szervezetek, intézmények és központok jegyzékét a változások feltüntetésével. A Bizottság ezen adatokat továbbítja a többi tagállamnak.14. cikk(1) Amennyiben a tagállam közvetlenül vagy az állattartókon keresztül önkéntes vagy kötelező jellegű programot állít vagy állított fel a B. mellékletben említett betegségek leküzdésére, benyújthatja a programot a Bizottságnak, különös tekintettel a következőkre:- a betegség elterjedtsége a területén,- az adott betegség bejelentési kötelezettség alá tartozik-e,- a program beindításának okai, figyelembe véve a program költség-haszon viszonyait és a betegség jelentőségét,- a földrajzi terület, ahol a programot végrehajtják,- a létesítményekre alkalmazott minősítési kategóriák, valamennyi, a gazdaságba kerülő állatfajra vonatkozó követelmények és az alkalmazandó vizsgálati eljárások,- a program ellenőrző eljárása, beleértve az állattartók szerepének mértékét a végrehajtás során,- a foganatosítandó intézkedések ismertetése, amennyiben valamely okból egy gazdaság elveszti a minősítését,- a program folyamán végzett vizsgálatok pozitív eredménye esetén végrehajtandó intézkedések,- az érintett tagállam területén történő és a Közösségen belüli kereskedelem közötti megkülönböztetés hiánya.(2) A Bizottság megvizsgálja a tagállamok benyújtott programjait. A programokat a 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően, az (1) bekezdésben foglalt ismérvek teljesítése mellett hagyhatják jóvá. Ugyanezen eljárás keretében további, általános vagy korlátozott érvényű, a kereskedelemben esetleg szükséges biztosítékok kerülhetnek meghatározásra a programok bemutatásával egyidejűleg vagy azt követően legkésőbb három hónapon belül. E biztosítékok nem haladhatják meg a tagállamok által nemzeti szinten alkalmazott biztosítékok mértékét.(3) A tagállamok által benyújtott programokat a 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően lehet módosítani vagy kiegészíteni. Ugyanezen eljárás keretében a (2) bekezdésben említett biztosítékok is módosíthatók.15. cikk(1) Amennyiben egy tagállam véleménye szerint területe vagy területének egy része mentes a B. mellékletben felsorolt olyan betegségek egyikétől, amelyre az ezen irányelv hatálya alá tartozó állatok fogékonyak, igazoló dokumentációt nyújt be a Bizottságnak, különös tekintettel az alábbiakra:- a betegség jellege és előfordulásának gyakorisága az adott területen,- a szerológiai, mikrobiológiai, patológiai vagy járványügyi vizsgálatok alapján végzett ellenőrző tesztek eredményei,- az az időpont, amióta a betegség bejelentési kötelezettség alá tartozik az illetékes hatóság felé,- a végrehajtott ellenőrzés időtartama,- adott esetben az az időszak, amíg a betegség elleni védőoltás tiltott volt és a tilalom hatálya alá eső földrajzi terület,- annak igazolására vonatkozó rendelkezések, hogy a betegség nem fordul elő.(2) A Bizottság megvizsgálja az (1) bekezdés által előírt dokumentációt, és a tagállam tervét jóváhagyás vagy elutasítás céljából benyújtja az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak. Amennyiben a tervet jóváhagyják, a 26. cikkben leírt eljárás szerint további, általános vagy korlátozott érvényű, a kereskedelemben esetleg szükséges biztosítékok kerülnek meghatározásra. E biztosítékok nem haladhatják meg a tagállamok által nemzeti szinten alkalmazott biztosítékok mértékét.A döntés meghozataláig az érintett tagállam továbbra is fenntarthatja kereskedelmében a minősítésének megtartása érdekében szükséges követelményeket.(3) Az érintett tagállam jelenti a Bizottságnak az (1) bekezdésben meghatározott adatokkal kapcsolatban bekövetkezett valamennyi változást. A (2) bekezdéssel összhangban meghatározott biztosítékokat – a fent említett bejelentés alapján – a 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően módosítani lehet vagy vissza lehet vonni.III. FEJEZETA Közösségbe irányuló behozatalra vonatkozó előírások16. cikkAz irányelv hatálya alá tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók behozatalára vonatkozó feltételeknek a II. fejezetben megállapítottakkal legalább egyenértékűnek kell lenniük.17. cikk(1) A 16. cikk egységes alkalmazásának érdekében a következő bekezdésekben foglaltak érvényesek.(2) Az 1. cikkben említett állatok, spermák, petesejtek és embriók csak abban az esetben képezhetik a Közösségbe irányuló behozatal tárgyát, amennyiben megfelelnek az alábbi követelményeknek:a) a (3) bekezdés a) pontjával összhangban összeállított jegyzékben szereplő harmadik országból kell származniuk;b) a 26. cikkben leírt eljárással megállapított mintának megfelelő egészségügyi bizonyítvánnyal kell rendelkezniük, amelyet az exportáló állam illetékes hatósága aláírt, igazolva, hogy az állatok, spermák, petesejtek és embriók megfelelnek a kiegészítő feltételeknek vagy a (4) bekezdésben említettekkel egyenértékű biztosítékokat nyújtanak és ilyen biztosítékokat nyújtó, engedélyezett központokból, szervezetekből, intézményekből vagy olyan gyűjtőközpontokból származnak.(3) A 26. cikk által leírt eljárásnak megfelelően a következőket állapítják meg:a) a 6. cikk (A) bekezdésének 1. pontja e) alpontja által előírt jegyzék sérelme nélkül, előzetes jegyzék készíthető azon harmadik országokról vagy országrészekről, amelyek – a 29. cikkben meghatározott határidőn belül – a tagállamok és a Bizottság részére olyan biztosítékokat tudnak nyújtani, amelyek a II. fejezet által előírtakkal egyenértékűek, elkészíthető továbbá azon gyűjtőközpontok listája, amelyek esetében az említett biztosítékokat nyújthatják.Ezen előzetes jegyzéket az illetékes hatóság által engedélyezett és megvizsgált létesítmények listái alapján állítják össze, amennyiben a Bizottság meggyőződött arról, hogy az intézmények az ezen irányelvben megállapított általános szabályoknak és elveknek eleget tesznek;b) a jegyzéket a (4) bekezdésben leírt ellenőrzések tükrében megújítják;c) a különös állat-egészségügyi követelmények – különös tekintettel a Közösségnek az egyes, egzotikusnak számító betegségektől történő védelmére – vagy az irányelv által leírtakkal egyenértékű biztosítékok;A harmadik országok részére megállapított különös követelmények és egyenértékű garanciák nem lehetnek kevésbé szigorúak a II. fejezetben előírtaknál.(4) A (3) bekezdésben előírt jegyzéken csak olyan harmadik országok vagy országrészek szerepelhetnek:a) amelyekből történő behozatal nem tiltott:- az A. mellékletben említett vagy más, a Közösségben egzotikusnak számító betegségek előfordulása miatt,- a 72/462/EGK irányelv 6., 7. és 14. cikke, a 91/495/EGK irányelv és a 71/118/EGK irányelv [22] 17. cikke értelmében, vagy ezen irányelv hatálya alá tartozó egyéb állatok esetében a 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően hozott határozat alapján, figyelembe véve az egészségügyi helyzetüket;b) amelyeket jogrendjük, állat-egészségügyi és ellenőrző szolgálatuk szervezete és e szolgálat jogköre és – a 72/462/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban – felügyelete tekintetében, elismertek arra, hogy biztosítani tudják hatályos jogszabályaik végrehajtását;c) amelyek állat-egészségügyi szolgálata a II. fejezetben leírtakkal legalább egyenértékű egészségügyi követelményeket tud biztosítani.(5) A Bizottság és a tagállamok szakértői helyszíni vizsgálatokat végeznek annak ellenőrzésére, hogy az érintett harmadik ország által nyújtott, a termelés és értékesítés feltételeire vonatkozó biztosítékok egyenértékűnek tekinthetők-e a Közösségben alkalmazottakéval.A tagállamok ellenőrzéssel megbízott szakértőit a tagállamok javaslata alapján, a Bizottság nevezi ki.A Közösség nevében végrehajtott ellenőrzések költségeit a Közösség fedezi.(6) Az (5) bekezdésben említett ellenőrzések megszervezéséig a harmadik országokban végzendő ellenőrzésre továbbra is a nemzeti szintű szabályokat kell alkalmazni, amennyiben a fent említett ellenőrzések során kiderül, hogy a (3) bekezdésnek megfelelően nyújtott biztosítékok nem teljesülnek, ezt az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságon keresztül jelenteni kell.18. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy ezen irányelv hatálya alá tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók akkor hozhatók be a Közösségbe, ha:- hatósági állatorvos által kiállított egészségügyi bizonyítvánnyal rendelkeznek.A bizonyítvány mintáját – az adott állatfajnak megfelelően – a 26. cikkben leírt eljárás szerint kell megállapítani,- a 90/675/EGK és a 91/496/EGK [23] irányelv által előírt ellenőrzéseknek megfeleltek,- a Közösség területére szállítást megelőzően hatósági állatorvos megvizsgálta azokat, hogy megbizonyosodjon arról, hogy a 91/628/EGK irányelvben [24] részletezett – különösen az itatásra és etetésre vonatkozó – szállítási feltételek teljesülnek.- az 5–10. cikkben említett állatok az értékesítés előtt átestek a 26. cikkben leírt eljárással összhangban megállapított, részletes szabályozás szerinti karanténozáson.(2) E cikk végrehajtási szabályainak megalkotásáig a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó nemzeti szintű szabályok maradnak érvényben azon országok esetében, amelyekre vonatkozóan még nem fogadtak el közösségi szintű előírásokat, amennyiben azok nem kevésbé szigorúak a II. fejezetben leírtaknál.19. cikkA 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően a következőket határozzák meg:a) az állatkertbe, cirkuszba, vidámparkokba vagy kísérleti laboratóriumokba szánt állatok esetében a Közösségbe irányuló behozatalhoz szükséges, különleges állat-egészségügyi követelmények és a kísérő okmányok természete és tartalma;b) az érintett közösségi fajok védelme érdekében, az irányelv hatálya alá tartozó különféle állatfajok tekintetében alkalmazott kiegészítő biztosítékok.20. cikkA 90/675/EGK irányelvben megállapított alapelveket és szabályokat kell alkalmazni, különös tekintettel a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések, az ellenőrzéseket követő intézkedések és védőintézkedések végrehajtására.A 91/496/EGK irányelv 30. cikkében és 8. cikke 3. pontjában előírt határozatok alkalmazásáig – ezen irányelv (1) bekezdésében említett szabályok és alapelvek sérelme nélkül – továbbra is a fent említett irányelv 8. cikke (1) és (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó nemzeti szintű jogszabályok maradnak érvényben.IV. FEJEZETKözös záró rendelkezések21. cikkAz 5–11. cikkben nem említett állatok, spermák, petesejtek és embriók kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a kereskedelmi bizonyítványok mintái – szükség szerint – a 26. cikk szerinti eljárás keretében kerülnek meghatározásra.22. cikkEzen irányelv mellékletei – szükség szerint – a 26. cikk szerinti eljárás keretében módosíthatók.23. cikkA cirkuszi és mutatványos állatok szállítására és az állatkertbe szánt állatok, spermák, petesejtek és embriók kereskedelmére vonatkozó különös feltételek a 26. cikk szerinti eljárással – a II. fejezet 6. cikk A. bekezdése 1. pontjának e) alpontjától eltérve – határozhatók meg.24. cikk(1) A tagállamokat feljogosíthatják arra, hogy az ezen irányelvben említett – egy harmadik ország területén áthaladó – olyan állatok (beleértve a kalitkában tartott madarakat), spermák, petesejtek és embriók területükön történő áthaladását olyan egészségügyi bizonyítvány bemutatásához kössék, amely ezen irányelv rendelkezéseinek betartását igazolja.(2) Amennyiben a tagállamok az első bekezdésben megállapított lehetőséget igénybe vették, erről a Bizottságot és a többi tagállamot az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságon keresztül értesítik.25. cikkA 90/425/EGK irányelv A. melléklete a következőkkel egészül ki:"A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.)."26. cikkAmennyiben az e cikk által előírt eljárást említik, a 68/361/EGK határozattal [25] létrehozott Állat-egészségügyi Állandó Bizottság a 89/662/EGK irányelv 17. cikkében leírt szabályokkal összhangban jár el.27. cikkAzon tagállamok, amelyek az ezen irányelvben meghatározottakkal egyenértékű biztosítékokat nyújtó ellenőrző rendszert alkalmaznak az irányelv hatálya alá tartozó állatok, spermák, petesejtek embriók területükön történő szállításának tekintetében, viszonossági alapon eltérhetnek a 6. cikk A. bekezdése 1. pontjának f) alpontjától, a 8. cikk b) pontjától és a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontjától.28. cikkA 26. cikkben leírt eljárás szerint – 3 éves időszakra – átmeneti intézkedéseket lehet elfogadni, az új, ezen irányelvben létrehozott rendelkezésekre való áttérés megkönnyítése érdekében.29. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek 1994. január 1-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával kell ilyen hivatkozást fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.(3) A nemzeti szintű jogrendbe történő átültetés határidejének 1994. január 1-jére történő megállapítása nem sérti a 89/662/EGK és 90/425/EGK irányelv által előírt határokon történő állat-egészségügyi vizsgálatok eltörlését.30. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1992. július 13-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Gummer[1] HL C 327., 1989.12. 30., 57. o. és HL C 84., 1990.4.2., 102. o.[2] HL C 38., 1990.2.19., 134. o. és HL C 149., 1990.6.18., 263. o.[3] HL C 62., 1990.3.12., 47. o. és HL C 182., 1990.7.23., 25. o.[4] HL 384., 1982.12.31., 1. o. Legutóbb a 197/90/EGK rendelettel (HL L 29., 1990.1.31., 1. o.) módosított rendelet.[5] HL 121., 1964.7.29., 1977/64. Legutóbb a 91/499/EGK irányelvvel (HL L 268., 1991.9.24., 107. o.) módosított irányelv.[6] HL L 315., 1985.11.26., 11. o. A 90/423/EGK irányelvvel (HL L 224., 1990.8.18., 13. o.) módosított irányelv.[7] HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A 91/496/EGK irányelvvel (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.) módosított irányelv.[8] HL L 373., 1990.12.31., 1. o. A 91/496/EGK irányelvvel (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.) módosított irányelv.[9] A Tanács 1990. június 26-i 90/426/EGK irányelve a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 42. o.). A 91/496/EGK irányelvvel (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.) módosított irányelv.[10] A Tanács 1990. október 15-i 90/539/EGK irányelve a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 303., 1990.10.31., 6. o.). Legutóbb a 91/496/EGK irányelvvel (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.) módosított irányelv.[11] A Tanács 1991. január 28-i 91/67/EGK irányelve a tenyésztett víziállatok és az akvakultúratermékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.).[12] A Tanács 1991. január 28-i 91/68/EGK irányelve a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.).[13] A Tanács 1991. július 15-i 91/492/EGK irányelve az élő kéthéjú kagylók tenyésztésére és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról (HL L 268., 1991.9.24., 1. o.).[14] A Tanács 1991. július 22-i 91/493/EGK irányelve a halászati termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról (HL L 268., 1991.9.24., 15. o.).[15] A Tanács 1980. január 22-i 80/217/EGK irányelve a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről (HL L 47., 1980.2.21., 11. o.). Legutóbb a 87/486/EGK irányelvvel (HL L 280., 1987.10.3., 21. o.) módosított irányelv.[16] A Tanács 1972. december 12-i 72/462/EGK irányelve a szarvasmarhafélék, a sertések és a friss hús harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról (HL L 302., 1972.12.31., 28. o.) Legutóbb a 91/497/EGK irányelvvel (HL L 268., 1991.9.24., 69. o.) módosított irányelv.[17] Nem kívánt törlendő.[18] Nem kívánt törlendő.[19] HL L 268., 1991.9.24., 41. o.[20] HL L 303., 1990.10.31., 6. o.[21] A nem kívánt rész törlendő.[22] A Tanács 1971. február 15-i 71/118/EGK irányelve a friss baromfihús kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról (HL L 55., 1971.3.8., 23. o.) Legutóbb a 90/654/EGK irányelvvel (HL L 353., 1990.12.17., 48. o.) módosított irányelv.[23] A Tanács 1991. július 15-i 91/496/EGK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.).[24] A Tanács 1991. november 19-i 91/628/EGK irányelve az állatok szállítás közbeni védelméről, valamint a 90/425/EGK és a 91/496/EGK irányelv módosításáról (HL L 340., 1991.12.11., 17. o.).[25] HL L 255., 1968.10.18., 23. o.--------------------------------------------------A. MELLÉKLETBEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÁ TARTOZÓ BETEGSÉGEK EZEN IRÁNYELVVEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN [1]Betegségek | Érintett fajok |Newcastle-betegség, madárinfluenza | madarak |Psittacosis | papagájfélék |Mézelő méhek nyúlós költésrothadása | méhek |Ragadós száj- és körömfájás | kérődzők |Brucellózis (Brucella fajok) |Gümőkór |Klasszikus sertéspestis | sertésfélék |Afrikai sertéspestis |Ragadós száj- és körömfájás |Veszettség | minden fogékony faj |--------------------------------------------------B. MELLÉKLETAZON BETEGSÉGEK JEGYZÉKE, AMELYEKRE IRÁNYULÓ NEMZETI PROGRAMOK EZEN IRÁNYELV ALAPJÁN ELISMERHETŐKnyérc | vírusos bélgyulladás aleuti betegség |méhek | mézelő méhek enyhébb (európai) költésrothadása varroa atkakór és légcsőatkakór |főemlősök és macskafélék | gümőkór |kérődzők | gümőkór |nyúlalakúak | myxomatózis nyulak vérzéses betegsége tularémia |--------------------------------------------------C. MELLÉKLETSZERVEZETEK, INTÉZMÉNYEK VAGY KÖZPONTOK ENGEDÉLYEZÉSÉT SZABÁLYOZÓ FELTÉTELEK1. A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott szervezetnek, intézménynek vagy központnak a 13. cikk (2) bekezdése szerinti hatósági engedélyezéséhez az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:a) környezetétől egyértelműen elhatárolt és elkülönült;b) kellő távolságban helyezkedik el mezőgazdasági létesítményektől, amelyek egészségügyi helyzetét a jóváhagyott szervezet, intézmény vagy központ nem veszélyeztetheti;c) az állatokat ellenőrzésére illetékes állatorvos [1] felügyelete alatt áll; lehetővé kell tenni, hogy az állatok bármikor befoghatók, elzárhatók és ketrecbe zárhatók legyenek;d) megfelelő karanténlehetőségekkel rendelkezik;e) a kórboncolás elvégzéséhez egy vagy több megfelelő épülettel rendelkezik;f) az A. mellékletben felsorolt betegségektől mentes, és azoktól a B. melléklet listáján felsorolt betegségektől is mentes, amelyekre az érintett országban a 14. cikk szerinti programot alkalmazzák;g) naprakész nyilvántartással rendelkezik a következőkről:- minden, a létesítményben tartózkodó állatfaj egyedszáma, a korukra vonatkozó információkkal,- a ki- és belépő állatok egyedszáma, a szállításra vonatkozó információk és az állatok egészségi állapotának feltüntetésével,- a karantén ideje alatt végzett megfigyelések,- a rendszeres bélsárvizsgálatok eredményei,- a vérvizsgálatok vagy más diagnosztikai eljárások eredményei,- betegség előfordulása és – adott esetben – az alkalmazott gyógykezelés,- bármely, a telepen elhullott állat boncolási eredményei, beleértve a halva született egyedeket is;h) a betegségben elhullott állatok tetemeinek ártalmatlanítására alkalmas létesítmény;i) hatósági állatorvos felügyelete alatt áll, aki évente legalább kétszer egészségügyi ellenőrzést végez.Az egészségügyi ellenőrzés az alábbiakat foglalja magában:- minden, a telepen tartózkodó állat egyszeri vizsgálata,- reprezentatív minták vétele minden olyan állatfajból, amelyek fogékonyak az A. és a B. mellékletben felsorolt betegségekre [2], vagy a fent említett betegségek kimutatására alkalmas egyéb eljárások alkalmazása. Az A. mellékletben szereplő állatokon a kórokozók jelenlétét kimutató minták vizsgálatát engedélyezett laboratóriumnak kell elvégeznie. A mintavételnek az egész év során folyamatosnak kell lennie.Az egészségügyi vizsgálatokon vett mintákon végzett laboratóriumi tesztek nem adhatnak az említett kórokozókra nézve pozitív eredményt,- a kötelezően vezetett nyilvántartás ellenőrzése.2. Az engedélyezés fenntartható, amennyiben teljesülnek az alábbi követelmények:a) az intézmény területére behozott állatok másik, engedélyezett központból, intézetből vagy szervezetből származnak;b) amennyiben a 64/432/EGK irányelv hatálya alá tartozó állatokat tartanak az engedélyezett szervezet, intézmény vagy központ területén, azok a létesítményt csak hatósági ellenőrzés mellett hagyhatják el;c) e melléklet (1) bekezdés h) pontjának megfelelően, az egészségügyi vizsgálatokra az engedélyezett szervezetben, intézményben vagy központban évente kétszer kerül sor;d) a mintákon végzett laboratóriumi vizsgálatok eredményei nem mutatják ki semmilyen, az A. és a B mellékletben szereplő betegség [3] kórokozójának nyomát;e) bármilyen gyanús elhullást vagy bármely olyan tünetet, amely arra utal, hogy az állatok az A. és a B. mellékletben említett betegségek [4] valamelyikével vagy esetleg egyszerre többel is fertőződtek, késedelem nélkül jelenteni kell az illetékes hatóságnak.3. Az engedély felfüggeszthető, visszaállítható vagy visszavonható az alábbi esetekben:a) amennyiben e melléklet (2) bekezdésének d) pontja szerinti bejelentésre sor került, az illetékes hatóság ideiglenesen felfüggeszti a szervezet, intézmény vagy központ engedélyét;b) a kérdéses kórokozók jelenlétének kimutatása érdekében a gyanús állatból vett mintát továbbítják az engedélyezett laboratóriumba. A vizsgálat eredményét azonnal továbbítják az illetékes hatóság felé;c) amennyiben az illetékes osztály tudomására jut az A. és a B. mellékletben említett betegségek [5] bármelyike előfordulásának gyanúja, aszerint kell eljárni a laboratóriumi és járványügyi vizsgálatokkal, a betegség leküzdésére tett intézkedésekkel és az engedélyezés felfüggesztésével kapcsolatosan, mintha a betegség – a betegség leküzdésére tett intézkedésekre és az állatok kereskedelmére vonatkozó irányelvnek megfelelően – bejelentésre került volna;d) amennyiben a vizsgálatok eredményei nem mutatják érintett kórokozók jelenlétét, az illetékes osztály a jóváhagyást visszaállítja;e) a fertőzési forrás felszámolása után a szervezet, intézet vagy központ engedélyének visszaállítása csak akkor történhet meg, ha az e melléklet 1. pontjában leírtaknak – az f) alpontban leírtak kivételével – ismételten eleget tett;f) az illetékes hatóság értesíti a Bizottságot az engedélyezés felfüggesztéséről, visszaállításáról vagy megvonásáról.[1] Felelős ezen irányelv állat-egészségügyi követelményeinek napi teljesítéséért.[2] Amennyiben a betegségek valamelyike bejelentési kötelezettség alá tartozik az érintett tagállamban.[3] Amennyiben a betegségek valamelyike bejelentési kötelezettség alá tartozik az érintett tagállamban.[4] Amennyiben a betegségek valamelyike bejelentési kötelezettség alá tartozik az érintett tagállamban.[5] Amennyiben a betegségek valamelyike bejelentési kötelezettség alá tartozik az érintett tagállamban.--------------------------------------------------D. MELLÉKLETI. FEJEZETI. A spermagyűjtő központok és állomások engedélyezésére vonatkozó feltételekA spermagyűjtő központoknak és állomásoknak az alábbiaknak kell megfelelniük:1. "központi állatorvos" felügyelete alá tartoznak;2. különböző, fizikailag egymástól elhatárolt létesítményekkel rendelkeznek az alábbi célokra:- az állatok elhelyezése és elkülönítése,- spermagyűjtés,- eszközök tisztítása és fertőtlenítése,- spermakezelés,- spermatárolás;3. oly módon épült és elzárt, hogy elkerülhető legyen a központon, illetve állomáson kívüli állatokkal történő bármilyen kapcsolat;4. a 2. pontban leírt, könnyen tisztítható és fertőtleníthető berendezésekkel rendelkeznek.II. A spermagyűjtő központok és állomások felügyeletére vonatkozó feltételekA spermagyűjtő központokat és állomásokat:1. folyamatosan ellenőrizni kell annak biztosítása érdekében, hogy ott csak a spermagyűjtéshez használt állatok tartózkodjanak. Mindazonáltal más háziállatok is tartózkodhatnak e központokban, illetve állomásokon, amennyiben eleget tesznek az alábbi feltételeknek;2. folyamatosan ellenőrizni kell annak érdekében, hogy nyilvántartás készüljön- a központban, illetve állomáson tartózkodó állategyedek azonosításáról,- az állatok bárminemű mozgásáról (be- és kilépés),- a végrehajtott egészségügyi ellenőrzésekről,- a múltban előfordult betegségekről,- a spermák rendeltetési helyéről,- a spermák tárolásáról;3. évente legalább kétszer hatósági állatorvos ellenőrzi, hogy az engedélyezésre és felügyeletre vonatkozó feltételek érvényesülnek;4. a betegségek terjedésének elkerülése érdekében a fertőtlenítés és a higiéniai eljárások terén megfelelő képzésben részesült személyzettel kell ellátni;5. folyamatosan ellenőrizni kell annak biztosítása érdekében, hogy- a spermagyűjtés, -kezelés és -tárolás csak az e célra kijelölt létesítményekben történjen,- bármely, a gyűjtés vagy kezelés során a spermával vagy a donor állattal érintkezett eszközt a következő használatot megelőzően szakszerűen fertőtlenítik vagy sterilizálják,- bármely, a spermák szállítására vagy tárolására alkalmazott tartályt használat előtt fertőtlenítenek vagy sterilizálnak,6. biztosítani kell, hogy:- a sperma kezelésekor (adalékanyag vagy hígító) használt állati eredetű termékek egészségügyi veszélyt nem jelentenek, vagy azok az ilyen kockázatot kizáró, megelőző kezelésen estek át,- a hűtésre használt anyagot más, állati eredetű termékek tartósítására még nem használták.7. biztosítani kell, hogy minden egyes levett spermamennyiség megfelelő azonosíthatósága érdekében a levétel időpontja, a donor állat fajtája, egyedi azonosítója továbbá a gyűjtést végző, engedélyezett központ neve megállapítható legyen.II. FEJEZETA gyűjtőközpontokra és -állomásokra vonatkozó feltételekA hímivarú donor állatok felvételére vonatkozó követelményekA. MÉNEKCsak olyan mének spermavétele engedélyezhető, amelyek a hatósági állatorvos vizsgálatát követően az alábbi követelményeknek eleget tesznek:1. a spermalevétel időpontjában jó egészségi állapotúak;2. a 90/426/EGK irányelv követelményeinek megfelelnek, és csak olyan gazdaságokból származhatnak, amelyek e követelményeknek szintén megfelelnek;3. az első levétel előtti 60 nap alatt – negatív eredménnyel – a következő vizsgálatokon estek át:a) a ló fertőző kevésvérűsége kimutatására szolgáló agargél immundiffúziós teszt, ismertebb nevén "Coggins teszt";b) a ló fertőző arteritise kimutatására szolgáló szérum-neutralizációs teszt (hígítás 1/4 alatt), pozitív eredmény esetén kiegészítve a teljes sperma virológiai vizsgálatával;c) a ló ragályos méhgyulladásának kimutatása Taylorella equigenitalis baktérium izolálásával, legalább a húgycső és a preejakulációs folyadékból vett minta alapján.E vizsgálatok eredményeit az illetékes hivatal által elismert laboratórium igazolja.A 3. pont első bekezdésében említett időszak és a levételi időszak alatt a mének nem végezhetnek természetes úton történő fedezést.B. JUH- ÉS KECSKEFÉLÉK1. Csak azok a – központból, állomásról vagy gazdaságból származó – juh- és kecskefélék használhatók spermagyűjtésre, amelyek a hatósági állatorvos megelégedésére az alábbi követelményeknek megfelelnek:a) a spermavétel időpontjában jó egészségi állapotúak;b) a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó, 91/68/EGK irányelv 4., 5. és 6. cikkében megállapított követelményeknek megfelelnek.Továbbá a donor állatoknak át kell esniük – negatív eredménnyel – a levétel előtti harminc nap folyamán:- a 91/68/EGK irányelv C. mellékletével összhangban a brucellózis (B. melitensis) kimutatására szolgáló vizsgálaton,- a 91/68/EGK irányelv C. mellékletével összhangban a kosok fertőző mellékhere- és heregyulladásának (B. ovis) kimutatatására szolgáló vizsgálaton,- a "Border disease" vírusára irányuló vizsgálaton;c) átestek a vonatkozó vizsgálatokon és teszteken, amelyek biztosítják a fenti a) és b) pontban kikötött követelményeknek történő megfelelést.2. Az első pontban említett vizsgálatokat a tagállam által engedélyezett laboratórium végzi.C. Amennyiben bármely, az A. és B. pontban hivatkozott vizsgálat pozitív eredménnyel zárul, az állatot el kell különíteni és az utolsó negatív teszteredmény óta gyűjtött spermáját nem lehet értékesíteni. Ugyanez vonatkozik a gazdaság vagy gyűjtőközpont, illetve -állomás más állataitól származó és a pozitív eredményű vizsgálatot követően levett spermára. E termékek kereskedelme addig nem folytatható, míg a központ, illetve állomás egészségügyi helyzete ismét nem rendeződik.III. FEJEZETSpermák, petesejtek és embriók tekintetében alkalmazandó követelményekSpermák, petesejtek és embriók gyűjtését, kezelését, mosását és élő organizmusoktól mentes biológiai termékkel történő tartósítását az alábbi alapelveknek megfelelően kell végezni:a) a petesejtek és embriók mosását a 11. cikk (3) bekezdésének megfelelően kell végezni. Mind a mosás előtt, mind utána a zona pellucidának épen kell maradnia. Csak egy és ugyanazon donor állattól származó petesejt és embrió mosható együtt. A mosást követően minden petesejt és embrió zona pellucidáját, a teljes felületen legalább ötvenszeres nagyítás alatt meg kell vizsgálni, és igazolni kell, hogy felületük ép és mentes hozzátapadt bárminemű idegen anyagtól;b) a petesejtek és embriók begyűjtéséhez, fagyasztásához és tartósításához használt közeget és oldószereket sterilizálni kell a 11. cikk (3) bekezdésében engedélyezett eljárásnak megfelelően, továbbá kezelésük folyamán is sterilnek kell maradniuk. A 26. cikkben leírt eljárással meghatározandó szabályoknak megfelelően antibiotikumot kell adni a begyűjtéshez, mosáshoz és tisztításhoz használt közeghez;c) minden, a begyűjtéshez, kezeléshez, mosáshoz, fagyasztáshoz és tartósításhoz alkalmazott anyagot használat előtt sterilizálni kell;d) a 11. cikk (2) bekezdésének megfelelően a spermákat, petesejteket, embriókat a 26. cikkben leírt eljárásnak megfelelően meghatározandó további vizsgálatoknak kell alávetni, amelyek különösen a begyűjtéshez és mosáshoz használt anyagokra, annak biztosítására vonatkoznak, hogy kórokozóktól mentes;e) a spermákat, petesejteket, embriókat steril tárolóedényekben (a 26. cikkben magállapított eljárással meghatározandó módszerrel pontosan azonosított ampulla, szalma) kell tárolni, amelyek:- csak egy hímivarú vagy nőivarú donor állat termékeit tartalmazhatják,- zárolásuk az alkoholban vagy folyékony nitrogénben történő fagyasztáskor történt, és felcímkézettek,és olyan sterilizált, folyékonynitrogén-tartályban kerültek elhelyezésre, ahol a termék fertőződésének veszélye nem áll fenn;f) az elszállítást megelőzően legalább 30 napon keresztül engedélyezett körülmények között tárolják;g) a spermákat, petesejteket, embriókat olyan tárolóedényekben kell szállítani, amelyeket használat előtt tisztítottak, fertőtlenítettek vagy sterilizáltak.IV. FEJEZETNőivarú donor állatokAzon nőivarú állatok használhatók embrió vagy petesejt gyűjtésére, amelyek a hatósági állatorvos megállapítása alapján az adott állatfajt illetően az élő tenyésztésre és termelésre szánt állatok Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó, vonatkozó irányelv – a sertésfélék esetén a 64/432/EGK, lófélék esetén a 90/426/EGK, juh- és kecskefélék esetén a 91/68/EGK irányelv – követelményeinek eleget tesznek, és e követelményeknek megfelelő állományból származnak.--------------------------------------------------E. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1966. június 14.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31966L0402

Hivatalos Lap 125 , 11/07/1966 o. 2309 - 2319 dán különkiadás sorozat I fejezet 1965-1966 o. 0125  angol különkiadás sorozat I fejezet 1965-1966 o. 0143  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 2 o. 0003  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 1 o. 0185  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 1 o. 0185  finn különkiadás fejezet 3 kötet 1 o. 0142  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 1 o. 0142

		A Tanács irányelve(1966. június 14.)a gabonavetőmagok forgalmazásáról(66/402/EGK)AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel a gabonatermesztés fontos helyet foglal el az Európai Gazdasági Közösség mezőgazdaságában;mivel a gabonatermesztés kielégítő eredményei nagymértékben a megfelelő vetőmag használatától függnek; mivel ebből a célból a tagállamok már egy ideje a kiváló minőségű vetőmagra korlátozzák a gabonavetőmag forgalmazását; mivel képesek voltak hasznosítani a több évtizede folyó módszeres nemesítési munka eredményeit, ami kellően állandó és egynemű gabonafajták kialakításához vezetett, amelyek tulajdonságaiknál fogva nagy értékűnek ígérkeznek a szem előtt tartott célok szempontjából;mivel akkor érhető el nagyobb termelékenység a Közösség gabonatermesztésében, ha a tagállamok a lehető legszigorúbb egységes szabályokat alkalmazzák a forgalmazásra engedélyezett fajták kiválasztásában;mivel azonban csak akkor indokolt a forgalmazás korlátozása egyes fajtákra, ha a mezőgazdasági termelő megbizonyosodhat róla, hogy valóban az adott fajták vetőmagjait szerzi be;mivel egyes tagállamok ebből a célból minősítési rendszereket vezettek be, amelyek célja, hogy hivatalos ellenőrzéssel biztosítsák a fajtaazonosságot és a fajtatisztaságot;mivel ilyen rendszerek nemzetközi szinten már léteznek; mivel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) minimumszabványokat javasolt a kukorica-vetőmag európai és mediterrán országokban történő minősítésére vonatkozóan; mivel továbbá a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) létrehozott egy rendszert a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott takarmánynövény-vetőmag fajtaminősítésére vonatkozóan;mivel kívánatos egységes minősítési rendszert megállapítani a Közösség számára az említett rendszerek alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján;mivel a rendszert mind a többi tagállamban, mind a hazai piacon történő forgalmazásra alkalmazni kell;mivel általános szabályként csak akkor kell engedélyezni a gabonavetőmag forgalmazását, ha hivatalosan vizsgálatnak vetették alá, és a tanúsítási szabályokkal összhangban elit vagy minősített vetőmagként minősítették; mivel az "elit vetőmag" és "minősített vetőmag" szakkifejezések a már meglévő nemzetközi terminológián alapulnak;mivel a piaci forgalomba nem bocsátott gabonavetőmagra – annak csekély gazdasági jelentősége miatt – a közösségi szabályok nem vonatkoznak; mivel a tagállamoknak jogot kell biztosítani, hogy különös rendelkezéseket állapítsanak meg az ilyen vetőmaggal kapcsolatban;mivel a közösségi szabályok nem vonatkoznak olyan vetőmagra, amelyről bizonyítják, hogy harmadik országba történő kivitelre szánták;mivel nemcsak a közösségi gabonavetőmag genetikai minőségének, hanem külső jellemzőinek javítása érdekében is meg kell állapítani bizonyos feltételeket az analitikai tisztasággal, a csírázással és az egészségi állapottal kapcsolatban;mivel a vetőmag fajtaazonosságának biztosítása érdekében közösségi szabályokat kell megállapítani a csomagolásra, mintavételezésre, fémzárolásra és jelölésre vonatkozóan; mivel ebből a célból a címkéken fel kell tüntetni mind a hivatalos ellenőrzéshez, mind a mezőgazdasági termelő tájékoztatásához szükséges részletes adatokat, és egyértelműen jelezni kell a minősítés közösségi jellegét;mivel egyes tagállamoknak különleges felhasználásra különböző fajokhoz tartozó gabonavetőmagok keverékére van szükségük; mivel ezen igények figyelembevétele érdekében a tagállamok számára engedélyezni kell az ilyen keverékek jóváhagyását bizonyos körülményektől függően;mivel annak biztosítása érdekében, hogy a forgalmazás során betartották mind a vetőmag minőségére vonatkozó követelményeket, mind annak fajtaazonosságát biztosító rendelkezéseket, a tagállamoknak rendelkezéseket kell elfogadni a megfelelő ellenőrzési szabályok érdekében;mivel az ilyen követelményeknek megfelelő vetőmagot – a Szerződés 36. cikkének sérelme nélkül – nem kell a közösségi szabályokban előírtakon kívül más forgalmazási korlátozásoknak alávetni, kivéve azokat az eseteket, amikor a közösségi szabályok a károsító szervezetekkel kapcsolatos tűréshatárról rendelkeznek;mivel az első szakaszban a közös fajtajegyzék összeállításáig, az engedélyezett korlátozásoknak különösen a tagállamok arra vonatkozó jogát kell tartalmazniuk, hogy azokra a fajtákra korlátozzák a minősített vetőmag forgalmazását, amelyek a területükön a termelés és a felhasználás szempontjából értékesek;mivel – egyes feltételektől függően – egy másik országban valamely tagállamban minősített elit vetőmagból szaporított vetőmagot az adott tagállamban szaporítottal egyenértékűnek kell elismerni;mivel másrészről rendelkezést kell hozni arról, hogy a harmadik országokban betakarított gabonavetőmag Közösségen belüli forgalmazása csak akkor engedélyezhető, ha az ilyen vetőmag ugyanazokat a biztosítékokat nyújtja, mint a Közösségben hivatalosan minősített vetőmag, és megfelel a közösségi szabályoknak;mivel azon időszakok során, amikor nehezen szerezhető be a különböző kategóriájú minősített vetőmag utánpótlása, engedélyezni kell a kevésbé szigorú követelményeknek megfelelő vetőmag átmeneti forgalmazását;mivel a minősítés különböző tagállamokban alkalmazott technikai módszereinek harmonizálása és a Közösségen belül minősített és a harmadik országokból származó vetőmag jövőbeni összehasonlíthatósága érdekében közösségi vizsgálati területeket kell létrehozni a tagállamokban, hogy lehetővé váljon a "minősített vetőmag" különböző kategóriáinak éves utólagos ellenőrzése;mivel a Bizottságot kell megbízni az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó meghatározott intézkedések elfogadásával; mivel a javasolt intézkedések végrehajtásának megkönnyítése érdekében eljárást kell előírni a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködésnek a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságán belül történő megvalósítása céljából,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet a Közösségen belül forgalomba hozott gabonavetőmagra kell alkalmazni.2. cikk(1) A. Gabona: a következő fajokhoz tartozó növények:Avena sativa L. | Zab |Hordeum distichum L. | Kétsoros árpa |Hordeum polystichum L. | Hatsoros árpa |Oryza sativa L. | Rizs |Secale cereale L. | Rozs |Triticum aestivum L. | Közönséges búza |Triticum durum L. | Durumbúza |Triticum spelta L. | Tönkölybúza |Zea mays L. | Kukorica |B. A kukorica fajtái, hibridjei és beltenyésztett vonalai:a) Nyílt beporzású fajta: kellően egynemű és állandó fajta;b) Beltenyésztett vonal: kellően egynemű és állandó vonal, amelyet vagy a több különböző egymás utáni generációkon keresztüli kiválasztással kísért mesterséges önmegtermékenyítéssel vagy azzal egyenértékű műveletekkel nyernek;c) Egyszeres hibrid: két beltenyésztett vonal a nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja;d) Kettős hibrid: két egyszeres hibrid keresztezésének első generációja;e) Hármas keresztezésű hibrid: egy beltenyésztett vonal és egy egyszeres hibrid nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja;f) "Top-cross" hibrid: egy egyszeres hibrid és egy nyílt beporzású változat nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja;g) Hibrid fajtakeresztezéssel: két nyílt beporzású fajta elit vetőmagjából termesztett nővények nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja.C. Elit vetőmag (zab, árpa, rizs, búza, tönköly, rozs): vetőmag,a) amelyet egy nemesítő felelősségére termesztettek a fajta fenntartására vonatkozó elfogadott gyakorlat szerint;b) amelyet a "minősített vetőmag", az "I. szaporítási fokú minősített vetőmag" vagy a "II. szaporítású fokú minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmag termesztésére szánnak;c) amely – a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésd) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.D. Elit vetőmag (kukorica):1. Nyílt beporzású fajták elit vetőmagja: vetőmag,a) amelyet egy nemesítő felelősségére termesztettek a fajta fenntartására vonatkozó elfogadott gyakorlat szerint;b) amelyet a "minősített vetőmag" kategória, illetve a "top-cross" hibridek vagy fajtakeresztezéssel létrejött hibridek ezen fajtája vetőmagjának termesztésére szánnak;c) amely – a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésd) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.2. Beltenyésztett vonal elit vetőmagja: vetőmag,a) amely – a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésb) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.3. Egyszeres hibridek elit vetőmagja: vetőmag,a) amelyet kettős, hármas keresztezésű vagy "top-cross" hibridek termesztésére szánnak;b) amely – a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésc) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.E. Minősített vetőmag (rozs, kukorica): vetőmag,a) amely elit vetőmagból származik közvetlenül;b) amelyet gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak;c) amely – a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának és (2) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben a minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésd) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.F. szaporítási fokú minősített vetőmag (zab, árpa, rizs, búza, tönköly): vetőmag,a) amely egy adott fajta elit vetőmagjából származik közvetlenül;b) amelyet vagy a "II. szaporítási fokú minősített vetőmag" kategóriájába tartozó vetőmag termesztésére, vagy a gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak;c) amely megfelel az I. és II. mellékletben az I. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésd) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.G. szaporítási fokú minősített vetőmag (zab, árpa, rizs, búza, tönköly): vetőmag,a) amely egy adott fajta I. szaporítási fokú elit vetőmagjából vagy minősített vetőmagjából származik közvetlenül;b) amelyet gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak;c) amely megfelel az I. és II. mellékletben a II. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ésd) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.H. Hivatalos intézkedések: a következők által megtett intézkedések:a) állami hatóságok; vagyb) a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó és az állam felelősségére eljáró bármely jogi személy; vagyc) az állami ellenőrzés alá is tartozó kiegészítő tevékenységek esetében az e célra felesküdött bármely természetes személy, feltéve, hogy a b) és c) pontban említett személyek nem tesznek szert személyes haszonra az ilyen intézkedésekből.2. A tagállamok:a) felvehetnek több generációt az elit vetőmag kategóriába, és generációk szerint tovább oszthatják ezt a kategóriát;b) úgy rendelkezhetnek, hogy a csírázással és analitikai tisztasággal kapcsolatos hivatalos vizsgálatokat a minősítés során csak akkor végezzék el minden tételen, ha kétséges, hogy teljesülnek a II. mellékletben e vonatkozásban megállapított feltételek.3. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy a gabonavetőmag csak akkor hozható forgalomba, ha hivatalosan "elit vetőmag", "minősített vetőmag", "I. szaporítási fokú minősített vetőmag" vagy "II. szaporítási fokú minősített vetőmag" minősítést szerzett, és ha megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek.(2) A tagállamok a minősítés és a forgalmazás céljából meghatározzák az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag legmagasabb nedvességtartalmát.(3) A tagállamok biztosítják, hogy a vetőmag hivatalos vizsgálatát a legfrissebb nemzetközi módszerek szerint végzik el, amennyiben léteznek ilyen módszerek.(4) A tagállamok eltérést állapíthatnak meg az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseitől:a) a nemesített vetőmag elit vetőmag előtti generációira vonatkozóan;b) a kísérletekre vagy tudományos célokra vonatkozóan;c) a nemesítési munkára vonatkozóan;d) a feldolgozás céljára forgalmazott kezeletlen vetőmagra vonatkozóan, feltéve, hogy biztosítják a vetőmag fajtaazonosságát.4. cikk(1) A tagállamok azonban a 3. cikk rendelkezéseitől eltérve:a) engedélyezhetik az olyan elit vetőmag hivatalos minősítését és forgalmazását, amely a csírázás tekintetében nem felel meg a II. mellékletben megállapított feltételeknek; ebből a célból minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a szállító garantáljon egy meghatározott csírázást, amelyet forgalmazási célokra feltüntet egy speciális címkén is, amely tartalmazza a nevét, a címét és a vetőmagtétel hivatkozási számát;b) annak érdekében, hogy a kukorica-vetőmaghoz minél gyorsabban hozzá lehessen jutni – annak ellenére, hogy még nem fejeződött be a II. mellékletben a csírázással kapcsolatban megállapított feltételeknek való megfelelés ellenőrzésére irányuló hivatalos vizsgálat –, az első vásárlóig bezárólag engedélyezhetik a hivatalos minősítést és forgalmazást az "elit vetőmag" vagy "minősített vetőmag" kategóriájának kereskedelme révén. A minősítést csak a vetőmagról szóló ideiglenes analitikai jelentés bemutatása alapján és azzal a feltétellel adják meg, hogy megadják az első átvevő nevét és címét; minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a szállító szavatolja az ideiglenes elemzésben meghatározott csírázást; ezt a csírázást forgalmazási célból jelzik egy külön címkén, amely feltünteti a szállító nevét és címét és a tétel hivatkozási számát.Amennyiben a 15. cikk a Közösségen belüli szaporítással kapcsolatban másként nem rendelkezik, e rendelkezések nem alkalmazhatók a harmadik országokból behozott vetőmagra.(2) Kukorica-vetőmag esetében a tagállamok 85 %-ra csökkenthetik a II. mellékletben előírt minimális csírázást.5. cikkA tagállamok az I. és II. mellékletben megállapított feltételek tekintetében további vagy szigorúbb követelményeket írhatnak elő a saját területükön termelt vetőmag minősítésére vonatkozóan.6. cikk(1) Valamennyi tagállam összeállítja a területén minősítésre hivatalosan elismert gabonafajták jegyzékét.(2) Egy adott fajtát csak akkor ismernek el minősítésre, ha két egymást követő évben, rozs és a nyílt beporzású kukorica esetében pedig három egymást követő évben végzett hivatalos vagy hivatalosan ellenőrzött vizsgálattal, különösen a növekedés vizsgálatával megállapították, hogy:a) zab, árpa, rizs, búza és tönköly esetében a fajta kellően egynemű és állandó; a jegyzék feltünteti azokat a morfológiai és élettani alapjellemzőket, amelyek alapján a fajta azonosítható;b) a rozs és a nyílt beporzású kukorica esetében a fajta kellően egynemű és állandó; a jegyzék feltünteti azokat a morfológiai és élettani alapjellemzőket, amelyek szerint a "minősített vetőmag" kategóriájú vetőmagból közvetlenül termesztett növényfajták megkülönböztethetők egymástól;c) a kukorica hibrid fajtái esetében a beltenyésztett vonalak kellően egyneműek és állandóak, és a fajta a nemesítő által meghatározott keresztezések eredménye; a jegyzék feltünteti azokat a morfológiai és élettani alapjellemzőket, amelyek szerint a "minősített vetőmag" kategóriájú vetőmagból közvetlenül termesztett növényfajták megkülönböztethetők egymástól. Ha a hibridek, illetve szintetikus vagy hasonló fajták genealógiai összetevője esetében kérik az elit vetőmagként történő minősítést, fel kell tüntetni e komponensek morfológiai és élettani alapjellemzőit.(3) A hibridek és szintetikus fajták esetében az elismerésért és a minősítésért felelős hatóságokat tájékoztatják a genealógiai összetevőkről. A tagállamok a nemesítő kérésére biztosítják a vizsgálat eredményeinek és a genealógiai összetevők leírásának bizalmas kezelését.(4) Az elismert fajtákat rendszeres időközönként hivatalos ellenőrzésnek vetik alá. Ha a minősítés érdekében történő elismerés valamely feltételének már nem felelnek meg, az elismerést visszavonják, és a fajtát törlik a jegyzékből. Ha megváltozik a rozs vagy kukorica nyílt beporzású fajtájának egy vagy több másodlagos jellemzője, a jegyzékben szereplő leírást is haladéktalanul meg kell változtatni.(5) E jegyzékeket és azok minden változtatását haladéktalanul megküldik a Bizottságnak, amely továbbítja azokat a többi tagállam számára.7. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy a kukorica fajtáinak és beltenyésztett vonalainak ellenőrzése, valamint a vetőmag minősítés céljából történő vizsgálata esetében hivatalosan mintákat vesznek a megfelelő módszerekkel összhangban.(2) A vetőmag minősítés céljából történő vizsgálata esetében a mintákat homogén tételekből veszik; a tétel legnagyobb és a minta legkisebb tömegét a III. melléklet határozza meg.8. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag forgalmazása csak kellően homogén szállítmányokban és a 9. és 10. cikkben előírt zárat és jelöléseket tartalmazó, zárolt csomagokban történhet.(2) A kis mennyiségek végső felhasználónak történő forgalmazása céljából a tagállamok eltérést állapíthatnak meg az (1) bekezdés rendelkezéseitől a csomagolásra, a zárolásra és a jelölésre vonatkozóan.9. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag zárolása oly módon történjék, hogy a csomag felnyitásakor az ólomzár megsérüljön, és ne lehessen visszahelyezni.(2) A csomagok csak hivatalosan zárolhatók vissza. Ha a csomagokat visszazárják, a 10. cikk (1) bekezdésében előírt címkén feltüntetik a visszazárás tényét, annak időpontját és az azért felelős hatóságot.10. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag csomagjait:a) kívül lássák el a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén írott hatósági címkével a IV. melléklet előírásainak megfelelően; ezt a hivatalos ólomzárhoz erősítik; a címke színe fehér az elit vetőmag, kék a minősített vetőmag és az I. szaporítási fokú minősített vetőmag, valamint piros a II. szaporítási fokú minősített vetőmag esetében; a többi tagállamban történő forgalmazás esetében a címkén feltüntetik a hivatalos zárolás időpontját; ha – amint azt a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja és a (2) bekezdése említi – az elit vetőmag vagy a kukorica-vetőmag nem felel meg a II. mellékletben a csírázással kapcsolatban megállapított feltételeknek, ezt a tényt feltüntetik a címkén;b) lássák el egy, a címke színével megegyező színű hivatalos okmánnyal, amely tartalmazza ugyanazokat az információkat, amelyek a IV. melléklet szerint a címke esetében kötelezőek; ez az okmány nem szükséges, ha az információt letörölhetetlenül írták rá a csomagra.(2) A tagállamok:a) előírhatják, hogy a címkén minden esetben tüntessék fel a hivatalos zárolás időpontját;b) kisméretű csomagok esetében az (1) bekezdés rendelkezéseitől való eltéréseket állapíthatnak meg.11. cikkEz az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a 4. cikkben előírtaktól eltérő esetekben előírják, hogy – amennyiben a vetőmagot a saját területükön forgalmazzák – az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag csomagolását lássák el a szállító címkéjével, függetlenül attól, hogy a vetőmagot a saját területükön termesztették vagy importálták.12. cikkA tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag vagy mindenfajta minősített vetőmag minden esetleges vegyszeres kezelését tüntessék fel a hatósági címkén vagy szállítói címkén és a csomagoláson vagy azon belül.13. cikk(1) A tagállamok engedélyezhetik a gabonavetőmag különböző fajhoz tartozó vetőmagok keverékének formájában történő forgalmazását, feltéve, hogy a keverék összetevői keverés előtt megfelelnek a forgalmazásukra vonatkozó szabályoknak.(2) A 10. cikk rendelkezései mellett a 8. 9. és 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni, kivéve, ha a keverékek esetében használt címke színe zöld.14. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a jellemzőket, vizsgálati szabályokat, jelölést és zárolást illetően ne vonatkozzanak az ezen irányelvben megállapítottakon kívül egyéb forgalmazási korlátozások az olyan elit vetőmagra és mindenfajta minősített vetőmagra, amelyet az ezen irányelvben előírtak szerint hivatalosan minősítettek, és amelynek a csomagjait hivatalosan megjelölték és zárolták.(2) A tagállamok:a) az I. szaporítási fokra korlátozhatják a zab, árpa, rizs, búza vagy tönköly minősített vetőmagjának forgalmazását;b) a közös fajtajegyzék legkésőbb 1970. január 1-jén történő bevezetéséig azokra a fajtákra korlátozhatják a gabonavetőmag forgalmazását, amelyek szerepelnek a termelés és a területen való felhasználás értéke alapján összeállított nemzeti jegyzékben; a jegyzékbe való felvétel feltételei azonosak mind a többi tagállamból származó, mind a nemzeti fajták esetében.15. cikkA tagállamok előírják, hogy a közvetlenül az elit vetőmagból vagy valamely tagállamban minősített, de egy másik tagállamban vagy valamely harmadik országban betakarított I. szaporítási fokú minősített vetőmagból termelt gabonavetőmag egyenértékűnek tekintendő a minősített vetőmaggal, illetve az I. vagy II. szaporítási fokú minősített vetőmaggal, ha azt a vetőmagot abban az államban termelték, amely az elit vetőmagot vagy az I. szaporítási fokú minősített vetőmagot termelte, ha az átment az I. mellékletben megállapított feltételeknek megfelelő szántóföldi ellenőrzésen, vagy ha a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy teljesülnek a II. mellékletben a minősített vetőmagra vagy az I. vagy II. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételek.16. cikk(1) A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel meghatározza, hogy:a) a 15. cikkben meghatározott esetben a harmadik országbeli szántóföldi ellenőrzések megfelelnek-e az I. mellékletben megállapított feltételeknek;b) a valamely harmadik országban betakarított és a jellemzőit, vizsgálati szabályait, fajtaazonosságának biztosítását, megjelölését és ellenőrzését tekintve azonos biztosítékokkal rendelkező gabonavetőmag az említett vonatkozásokban egyenértékű a Közösségben betakarított elit vetőmaggal, minősített vetőmaggal, valamint az I. vagy II. szaporítási fokú és ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelő minősített vetőmaggal.(2) Amíg a Tanács nem hoz határozatot az (1) bekezdés alapján, a tagállamok maguk hozhatnak ilyen határozatokat. Ez a jog 1969. július 1-jével megszűnik.17. cikk(1) Az elit vetőmag vagy mindenfajta minősített vetőmag általános ellátása tekintetében valamely tagállamban előforduló és a Közösségen belül le nem küzdhető esetleges átmeneti nehézségek leküzdése érdekében a Bizottság – a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően – az általa meghatározott ideig engedélyezi, hogy egy vagy több tagállam kevésbé szigorú követelményeknek megfelelő kategóriába tartozó vetőmagot fogadjon el forgalmazás céljára.(2) Bármely adott fajtához vagy beltenyésztett vonalhoz tartozó kategória esetében a hatósági címke megfelel a megadott kategória esetében előírtaknak; minden más esetben sötétsárga színű. A címke mindig feltünteti, hogy a szóban forgó vetőmag olyan kategóriájú-e, amely kevésbé szigorú követelményeknek felel meg.18. cikkEz az irányelv nem alkalmazható olyan vetőmagra, amelyről bizonyítják, hogy harmadik országba történő kivitelre szánták.19. cikkA tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket ahhoz, hogy a forgalmazás során legalább mintavétellel hivatalosan ellenőrizzék, hogy a gabonavetőmag megfelel-e ezen irányelv követelményeinek.20. cikk(1) (1A Közösségen belül közösségi vizsgálati területeket hoznak létre az ellenőrző mintavétel során begyűjtött elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag éves utólagos ellenőrzése érdekében; ezek a földterületek a 21. cikkben említett bizottság ellenőrzése alatt állnak.(2) Ezeket az összehasonlító vizsgálatokat az első szakaszban arra használják, hogy összehangolják a minősítés technikai módszereit, hogy egyenértékű eredményeket kapjanak. Amint elérték ezt a célt, éves jelentéseket készítenek az összehasonlító vizsgálatok alakulásáról, és azokat bizalmas úton megküldik a tagállamoknak és a Bizottságnak. A Bizottság a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően állapítja meg az első jelentés időpontját.(3) A Bizottság a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően állapítja meg az elvégzendő összehasonlító vizsgálatokkal kapcsolatos szükséges szabályokat. A harmadik országokban betakarított gabonavetőmag bevonható az összehasonlító vizsgálatokba.21. cikk(1) Amennyiben az ezen cikkben megállapított eljárást kell követni, az ügyet az elnök vagy saját kezdeményezésére, vagy valamely tagállam képviselőjének kérelmére az 1966. június 14-i tanácsi határozattal [2] létrehozott Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága (a továbbiakban: "bizottság") elé terjeszti.(2) A bizottságban a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.(3) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be az elfogadandó intézkedésekről. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményeket tizenkét szavazatos többséggel kell elfogadni.(4) A Bizottság azonnal alkalmazandó intézkedéseket hoz. A Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal, ha az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével. Ilyen esetben a Bizottság a közléstől számított legfeljebb egy hónapra elhalaszthatja az általa elfogadott intézkedések alkalmazását.A Tanács egy hónapon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.22. cikkAmennyiben a II. melléklet (2) bekezdése a károsító szervezetekkel kapcsolatban másként nem rendelkezik, ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogszabályoknak az emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján indokolt rendelkezéseit.23. cikkA tagállamok legkésőbb 1968. július 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a 14. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, valamint legkésőbb 1969. július 1-jéig azokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek az ezen irányelv és mellékletei egyéb rendelkezéseinek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.24. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1966. június 14-én.a Tanács részérőlaz elnökP. Werner[1] HL 109., 1964.7.9., 1760/64. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2289/66. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA vetés minősítésének feltételei1. A vetés megfelelően fajtaazonos és fajtatiszta. Ez a feltétel hasonlóan vonatkozik a kukoricafajták beltenyésztett vonalára is.2. Legalább a következő számú hivatalos szántóföldi ellenőrzéseket végzik el:A.Zab, árpa, rizs, búza, tönköly és rozs esetében | 1 |B.Kukorica esetében a virágzási időszakbana)Nyílt beporzású fajták | 1 |b)Hibrid fajták minősített vetőmagjának termesztése esetében | 3 |c)Egyszeres hibrid elit vetőmagjának termesztése esetében | 4 |d)Beltenyésztett vonalak esetében | 4 |3. A földterület művelési állapotának és a vetés fejlődési fázisának lehetővé kell tennie a fajtaazonosság és fajtatisztaság, az egészségi állapot és a kukorica esetében a beltenyésztett vonalak fajtaazonosságának és fajtatisztaságának, valamint a hibrid fajtákhoz tartozó vetőmag ivartalanításának megfelelő ellenőrzését.4. A rozs és a kukorica esetében az azonos faj más fajtáinak vagy beltenyésztett vonalainak vetésétől, illetve az azonos kategóriájú vetőmag termelésére vonatkozó tisztasági feltételeknek meg nem felelő fajták vagy beltenyésztett vonalak vetéseitől való legkisebb távolságok:| Elit vetőmag | Minősített vetőmag |a)Kukorica | 200 m | 200 m |b)Rozs | 300 m | 250 m |Ezek a távolságok figyelmen kívül hagyhatók, ha elegendő a védelem a nemkívánatos idegen beporzás ellen.5. A vetőmag felhasználhatóságát csökkentő betegségek, különösen az Ustilagineae szintje a lehető legalacsonyabb.6. A kukoricára vonatkozó különleges feltételek:A. A jellemző rendellenességet mutató növények száma nem haladja meg a következő százalékarányokat:a)Elit vetőmag esetében | 0,1 |b)Hibrid fajták minősített vetőmagjának termesztése esetében | 0,2 |c)Nyílt beporzású fajták vetőmagjának termesztése esetében | 0,5 |B. A hibrid fajták vetőmagjának termesztése során előforduló ivartalanítás esetében a bizonyítottan pollent kibocsátott nőivarú anyanövények aránya nem haladja meg az 1 %-ot egyik szántóföldi ellenőrzés során sem, és nem haladja meg a 2 %-ot az összes elvégzett hivatalos szántóföldi ellenőrzés során;C. A hibrid fajták vetőmagjának termesztésében minden anyanövény kielégítően egyidejűleg virágzik.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA vetőmagra vonatkozó feltételek1. A vetőmag megfelelően fajtaazonos és fajtatiszta. Ez a feltétel hasonlóan vonatkozik a kukoricafajták beltenyésztett vonalára is.2. A vetőmag felhasználhatóságát csökkentő betegségek szintje a lehető legalacsonyabb. A minősített vetőmag esetében a Claviceps purpurea két darabja vagy töredéke megengedhető 500 grammonként.3. A. A vetőmag megfelel a következő szabványoknak:| Analitikai tisztaság |Faj | Kategória | Minimális fajtatisztaság (%) | Minimális csírázás (a tiszta vetőmag %-a) | Minimális analitikai tisztaság (tömegszá- zalék) | Az egyéb növények vetőmagjának maximális mennyisége (a magvak száma 500 grammonként) |Összesen | Egyéb gabonafajok | Egyéb növényfajok |a)ZabÁrpaBúzaTönköly | aa)Elit vetőmag | 99,9 | 85 | 98 | 4 | 1 | 3, ideértve: 1 a Raphanus raphanistrum vagy Agrostemma githago fajokból,0 az Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana vagy Lolium temulentum fajokból |bb)Minősített vetőmag, I. szaporítási fok | 99,7 | 85 | 98 | 10 | 5 | 7, ideértve: 3 a Raphanus raphanistrum vagy Agrostemma githago fajokból,0 az Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana vagy Lolium temulentum fajokból |cc)Minősített vetőmag, II. szaporítási fok | 99 | 85 | 98 | 10 | 5 | 7, ideértve: 3 a Raphanus raphanistrum vagy Agrostemma githago fajokból,0 az Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana vagy Lolium temulentum fajokból |b)Rizs | aa)Elit vetőmag | 99,9 | 80 | 98 | 4 | 1 vörös magú | 1 a Panicum fajokból |bb)Minősített vetőmag, I. szaporítási fok | 99,7 | 80 | 98 | 10 | 2 vörös magú | 3 a Panicum fajokból |cc)Minősített vetőmag, II. szaporítási fok | 99 | 80 | 98 | 10 | 3 vörös magú | 3 a Panicum fajokból |c)Rozs | aa)Elit vetőmag | | 85 | 98 | 4 | 1 | 3, ideértve: 1 a Raphanus raphanistrum vagy Agrostemma githago fajokból,0 az Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana vagy Lolium temulentum fajokból |bb)Minősített vetőmag | | 85 | 98 | 10 | 5 | 7, ideértve: 3 a Raphanus raphanistrum vagy Agrostemma githago fajokból,0 az Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana vagy Lolium temulentum fajokból |d)Kukorica | aa)Elit vetőmag | | 90 | 98 | 0 | | |bb)Minősített vetőmag, hibrid fajták | | 90 | 98 | 0 | | |cc)Minősített vetőmag, nyílt beporzású fajták | | 90 | 98 | 0 | | |B. A minimális fajtatisztasággal kapcsolatos feltételeknek való megfelelést főleg a szántóföldi ellenőrzés során vizsgálják.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA vetőmagtétel legnagyobb tömege: | 20 metrikus tonna |A minta legkisebb tömege: | 1000 gramm |250 gramm a kukorica beltenyésztésű ágai |--------------------------------------------------IV. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------