title: A Tanács 2010/18/EU irányelve ( 2010. március 8.) a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               18.3.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 68/13

         A TANÁCS 2010/18/EU IRÁNYELVE
   (2010. március 8.)
   a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 155. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSz”) 153. cikke lehetővé teszi az Unió számára, hogy többek között a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód terén támogassa és kiegészítse a tagállamok tevékenységeit.

               (2)

               Az EUMSz. 155. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós szinten folytatott szociális párbeszéd, amennyiben a vezetőség és a munkavállalók („szociális partnerek ”) úgy kívánják, szerződéses kapcsolatokhoz, így megállapodásokhoz vezethet. A szociális partnerek az EUMSz. 155. cikke (2) bekezdésének megfelelően együttesen kérhetik, hogy az általuk az EUMSz. 153. cikkének hatálya alá tartozó területekre vonatkozó, uniós szinten kötött megállapodásokat a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozattal hajtsák végre.

               (3)

               A szülői szabadságról gazdasági ágazatok közötti európai szociális partnerek szervezetei (ESZSZ, UNICE és CEEP) 1995. december 14-én keretmegállapodást kötöttek, amelynek az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv (1) biztosított jogi kötőerőt. Az említett irányelvet a Tanács 97/75/EK irányelve módosította és terjesztette ki Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (2). A 96/34/EK irányelv jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a tagállamokban javítsák a dolgozó szülők rendelkezésére álló lehetőségeket azáltal, hogy a szabadságra vonatkozó intézkedések segítségével jobban össze tudják hangolni munkavállalói és családi kötelezettségeiket.

               (4)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés („EK-Szerződés”) (3) 138. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban a Bizottság 2006-ban és 2007-ben konzultációt folytatott az európai szociális partnerekkel arról, hogy hogyan lehetne tovább javítani a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolását, különös tekintettel az anyaság védelméről és a szülői szabadságról szóló meglévő közösségi jogszabályokra, és hogy milyen lehetőségek lennének új típusú családi vonatkozású szabadságok, mint pl. az apasági szabadság, az örökbefogadási szabadság és a családtag ápolása miatti szabadság bevezetésére.

               (5)

               A három általános ágazatközi európai szociális partnerszervezet (az ESZSZ, a CEEP és a BUSINESSEUROPE, korábban UNICE) és a vállalkozások egy meghatározott kategóriáját képviselő, ágazatközi európai szociális partnerszervezet (UEAPME) 2008. szeptember 11-én tájékoztatta a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 138. cikkének (4) bekezdésével és a 139. cikkével (4) összhangban tárgyalásokba kíván kezdeni azzal a céllal, hogy felülvizsgálják a szülői szabadságról 1995-ben kötött keretmegállapodást.

               (6)

               2009. június 18-án ezek a szervezetek aláírták a szülői szabadságról szóló felülvizsgált keretmegállapodást („felülvizsgált keretmegállapodás”), és közösen arra kérték fel a Bizottságot, hogy nyújtson be egy tanácsi határozatjavaslatot a felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtása céljából.

               (7)

               A tárgyalásaik során az európai szociális partnerek teljes egészében felülvizsgálták a szülői szabadságról 1995-ben kötött keretmegállapodást. A 96/34/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni, és módosítása helyett új irányelvvel kell felváltani.

               (8)

               Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a dolgozó szülők szakmai, magán és családi életének jobb összehangolását, valamint az Unióban a férfiak és a nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (9)

               Az irányelvjavaslat kidolgozása során a Bizottság figyelembe vette a felülvizsgált keretmegállapodást aláíró felek képviseleti jogát, felhatalmazását és a felülvizsgált keretmegállapodás szakaszainak jogszerűségét, valamint ennek összhangját a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó rendelkezésekkel.

               (10)

               A Bizottság tájékoztatta javaslatáról az Európai Parlamentet és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot.

               (11)

               Az uniós jog általános szociálpolitikai elveivel összhangban a felülvizsgált keretmegállapodás 1. szakaszának (1) bekezdése megállapítja, hogy a megállapodás minimumkövetelményeket fogalmaz meg.

               (12)

               A felülvizsgált keretmegállapodás 8. szakaszának (1) bekezdése megállapítja, hogy a tagállamok kedvezőbb rendelkezéseket is alkalmazhatnak, illetve elfogadhatnak azoknál, mint amelyeket a megállapodás tartalmaz.

               (13)

               A felülvizsgált keretmegállapodás 8. szakaszának (2) bekezdése megállapítja, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása nem teremt érvényes jogalapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére a megállapodás hatálya alá tartozó területeken.

               (14)

               Az ezen irányelvből fakadó kötelezettségek megsértésének esetére a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk.

               (15)

               A tagállamok felhatalmazhatják a szociális partnereket, azok közös kérésére, ezen irányelv végrehajtására, feltéve hogy a tagállamok megtesznek minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy bármikor garantálni tudják az ezen irányelv által elérni kívánt eredményeket.

               (16)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával (5) összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Unió érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Ez az irányelv hatályba lépteti az Európa különböző gazdasági ágazatait képviselő szociális partnerek (BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP és ESZSZ) által 2009. június 18-án a szülői szabadságról megkötött, felülvizsgált keretmegállapodást, amely a melléklet részét képezi.
   2. cikk
   A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2012. március 8-ig megfeleljenek, vagy biztosítják, hogy legkésőbb eddig az időpontig a szociális partnerek a szükséges rendelkezéseket megállapodás útján elfogadják. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával azokhoz ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamoknak különös nehézség vagy az ezen irányelv kollektív szerződés útján történő végrehajtása esetén további legfeljebb egy év áll rendelkezésükre ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek. Erről legkésőbb 2012. március 8-ig tájékoztatják a Bizottságot, és megindokolják a hosszabbítás szükségességét.
   (3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   4. cikk
   A 96/34/EK irányelv 2012. március 8-tól hatályát veszti. A 96/34/EK irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni.
   5. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CORBACHO

      (1)  HL L 145., 1996.6.19., 4. o.

      (2)  HL L 10., 1998.1.16., 24. o.

      (3)  Új számozás: az EUMSz. 154. cikkének (2) és (3) bekezdése.

      (4)  Új számozás: az EUMSz. 154. cikkének (4) bekezdése és a 155. cikke.

      (5)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      MELLÉKLET

         KERETMEGÁLLAPODÁS A SZÜLŐI SZABADSÁGRÓL (FELÜLVIZSGÁLT)

         (2009. június 18.)

      Ez az európai szociális partnerek – BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP és ESZSZ (és az Eurocadres/CEC összekötő bizottság) – közötti keretmegállapodás felülvizsgálja az 1995. december 14-én a szülői szabadságról kötött keretmegállapodást, amely minimumkövetelményeket határozott meg a szülői szabadságra, mint a szakmai és családi kötelezettségek összehangolásának, valamint a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód előmozdításának fontos eszközére vonatkozóan.
      Az európai szociális partnerek felkérik a Bizottságot, hogy a keretmegállapodást terjessze a Tanács elé határozathozatal céljából, hogy ezáltal e követelmények az Európai Unió valamennyi tagállama számára kötelező érvényűek legyenek.
      I.   Általános szempontok

                  1.

                  Tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 138. és 139. cikkére (1);

                  2.

                  tekintettel az EK-Szerződés 137. cikke (1) bekezdésének c) pontjára és 141. cikkére (2), az egyenlő bánásmód elvére (EK-Szerződés 2., 3. és 13. cikke (3), valamint az ezen alapuló másodlagos joganyagra, különösen a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/117/EGK tanácsi irányelvre (4), a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelvre (5), a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történő megvalósításáról szóló 86/378/EGK irányelv módosításáról szóló 96/97/EK tanácsi irányelvre (6), és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (7);

                  3.

                  tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i Alap jogi chartájára, és annak 23. és 33. cikkére, amely a férfiak és nők közötti egyenlőségre és a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolására vonatkozik;

                  4.

                  tekintettel a Bizottság 2003. évi jelentésére az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról;

                  5.

                  tekintettel a növekedésről és foglalkoztatásról szóló lisszaboni stratégia célkitűzésére, amely szerint a teljes foglalkoztatottsági arányt 70 %-ra, a nők foglalkoztatottsági arányát 60 %-ra és az idősebb munkavállalók foglalkoztatottsági arányát 50 %-ra kell növelni; a gyermekgondozási szolgáltatások biztosításáról szóló barcelonai célkitűzésekre; és e célok megvalósítása érdekében a szakpolitikáknak a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolásához történő hozzájárulására;

                  6.

                  tekintettel az európai szociális partnerek 2005. március 22-i„A nemek közötti egyenlőség cselekvési kerete” című dokumentumára, amelyben a munka és magánélet egyensúlyának támogatása kiemelt intézkedési területként szerepel, és amely elismeri, hogy az összeegyeztetés terén tapasztalt előrehaladás továbbviteléhez kiegyensúlyozott, integrált és koherens szakpolitikai együttműködésre van szükség, amely a szabadságokat szabályozó intézkedéseket, a munkaszervezést és az ellátási infrastruktúrát egyaránt magában foglalja;

                  7.

                  mivel az összehangolás javítására irányuló intézkedések egy olyan szélesebb körű szakpolitikai menetrend részei, amely a rugalmas biztonsági megközelítés részeként számba veszi a munkáltatók és munkavállalók igényeit, és javítani hivatott az alkalmazkodóképességet és a foglalkoztathatóságot;

                  8.

                  mivel a családpolitikáknak hozzá kell járulniuk a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, és a családpolitikát a demográfiai változásoknak, a népesség elöregedése következményeinek, a generációs különbség felszámolásának, a munkaerőpiacon a női munkavállalás ösztönzésének és a nők és férfiak között a gondozási feladatok megosztásának összefüggésében kell vizsgálni;

                  9.

                  mivel a Bizottság 2006-ban és 2007-ben a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolásáról folytatott konzultáció első és második szakasza keretében konzultált az európai szociális partnerekkel, többek között foglalkozott a közösségi szintű szabályozási keret naprakésszé tételének kérdésével, és arra biztatta az európai szociális partnereket, hogy értékeljék keretmegállapodásuk szülői szabadságról szóló rendelkezéseit egy későbbi felülvizsgálat céljából;

                  10.

                  mivel az európai szociális partnereknek az 1995-ben a szülői szabadságról kötött keretmegállapodása pozitív változásokat idézett elő, a tagállamokban közös alapokat teremtett a szakmai és magánélet egyensúlya számára, és jelentős szerepet játszott abban, hogy Európában a dolgozó szülők könnyebben összehangolhassák szakmai és családi életüket; a közös értékelés alapján azonban az európai szociális partnerek úgy vélik, hogy a megállapodás bizonyos elemeit céljai jobb megvalósítása érdekében ki kell igazítani vagy felül kell vizsgálni;

                  11.

                  mivel figyelembe véve a munkaerő egyre növekvő sokféleségét és a társadalmi fejleményeket, többek között a családszerkezet egyre nagyobb változatosságát, egyes szempontokat ki kell igazítani, emellett azonban tiszteletben kell tartani a nemzeti jogszabályokat, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatokat;

                  12.

                  mivel számos tagállamban a férfiak arra való ösztönzése, hogy vállaljanak egyenlő részt a családi kötelezettségekből, nem vezetett megfelelő eredményhez, hatékonyabb intézkedéseket kell hozni annak ösztönzésére, hogy a nők és férfiak egyenlőbb mértékben vegyenek részt a családi kötelezettségek vállalásában;

                  13.

                  mivel számos tagállam már eddig is sokféle szakpolitikai intézkedést hozott és gyakorlatot alkalmazott a szabadságokkal, a gyermekgondozással és a rugalmas munkakörülményekkel kapcsolatban, amelyek a munkáltatók és munkavállalók igényeihez vannak igazítva, és céljuk a szülők támogatása szakmai, a magán- és a családi életük összehangolásában, és ezeket e megállapodás végrehajtásakor figyelembe kell venni;

                  14.

                  mivel ez a keretmegállapodás az európai szociális partnerek fellépéseinek egyik eleme a munka és a magánélet összehangolása terén;

                  15.

                  mivel ez a megállapodás egy keretmegállapodás, amely a szülési szabadságtól eltérő szülői szabadság, illetve a vis maior következtében a munkából való távolmaradás minimumkövetelményeit és feltételeit határozza meg, és az egyes tagállamokban fennálló helyzetre tekintettel a tagállamokra, illetve a szociális partnerekre bízza az igénybevétel feltételeinek és alkalmazása módjainak a megállapítását;

                  16.

                  mivel ebben a megállapodásban a szülői szabadsághoz való jog egyéni jog, amely általában véve nem ruházható át, de a tagállamoknak módjukban áll átruházhatóvá tenni. A tapasztalatok szerint a szabadság át nem ruházhatóvá tétele pozitív ösztönző lehet az apák számára, ezért az európai szociális partnerek egyetértenek abban, hogy a szabadság egy részét át nem ruházhatóvá kell tenni;

                  17.

                  mivel különösen fontos figyelembe venni azoknak a szülőknek a különleges igényeit, akiknek gyermekei fogyatékossággal élnek, vagy hosszan tartó betegségben szenvednek;

                  18.

                  mivel a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a szülői szabadság minimális időszaka alatt a betegbiztosításon alapuló természetbeni ellátásokra való jogosultság fennmaradjon;

                  19.

                  mivel e megállapodás végrehajtása során a tagállamoknak – amennyiben a nemzeti feltételek mellett és költségvetési helyzetük figyelembevételével lehetséges – meg kell fontolniuk a szülői szabadság minimális időszaka alatt a változatlan szociális biztonsági ellátásokra való jogosultságok fenntartását, valamint a szülői szabadság igénybevételekor a többi tényező között a jövedelem szerepét;

                  20.

                  mivel a tagállamokban a tapasztalat azt mutatja, hogy a szülői szabadság során a jövedelem mértéke olyan tényező, amely befolyásolja a szabadság igénybevételét, különösen az apák esetében;

                  21.

                  mivel a rugalmas munkaszervezés hatására a szülők könnyebben össze tudják egyeztetni munkavállalói és szülői kötelezettségeiket, és könnyebb az újbóli beilleszkedés a munkába, különösen a szülő szabadságból való visszatéréskor;

                  22.

                  mivel a szülői szabadságra vonatkozó intézkedések célja egy adott időszakban a dolgozó szülők támogatása, valamint a munkaerőpiacon való részvételük fenntartása és elősegítése, ezért nagyobb figyelmet kell fordítani a szabadság alatt a munkáltatóval való kapcsolattartásra vagy a munkába való visszatérés megszervezésére;

                  23.

                  mivel ez a megállapodás figyelembe veszi a szociálpolitika követelményrendszerének javítására, az Európai Unió gazdasági versenyképességének fokozására és az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátok elkerülésére irányuló igényt, amelyek visszatarthatják a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;

                  24.

                  mivel helyzetükből fakadóan a szociális partnerek a legalkalmasabbak arra, hogy olyan megoldásokat találjanak, amelyek megfelelnek mind a munkáltatók, mind a munkavállalók igényeinek, és ezért különös szerepet kell kapniuk e megállapodás végrehajtása, alkalmazása, ellenőrzése és értékelése során, összefüggésben más olyan intézkedésekkel is, amelyek a munkavállalói és családi kötelezettségek összehangolását javítják, és elősegítik a férfiak és nők esélyegyenlőségét és az egyenlő bánásmódot.

            AZ ALÁÍRÓ FELEK A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      II.   Tartalom

         1. szakasz:   Cél és hatály

                  1.

                  Ez a megállapodás a dolgozó szülők szülői és munkavállalói kötelezettségeinek összehangolását elősegítő minimumkövetelményeket állapítja meg, figyelembe véve a családszerkezetek egyre növekvő változatosságát, betartva azonban a nemzeti jogot, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatokat.

                  2.

                  Ez a megállapodás minden olyan férfi és női munkavállalóra kiterjed, aki az egyes tagállamokban hatályos jog, kollektív szerződések és/vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel, illetve munkaviszonnyal rendelkezik.

                  3.

                  A tagállamok és/vagy szociális partnerek e megállapodás hatálya és alkalmazása alól nem zárhatnak ki munkavállalókat, munkaszerződéseket, illetve munkaviszonyokat kizárólag azon oknál fogva, hogy azok részmunkaidős munkavállalókra, határozott idejű szerződés alapján munkát végző munkavállalókra, illetve munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel rendelkező vagy ott munkaviszonyban álló munkavállalókra vonatkoznak.

         2. szakasz:   Szülői szabadság

                  1.

                  Ez a megállapodás gyermek születése, illetve örökbefogadása esetén alanyi jogot keletkeztet a férfi és a női munkavállalóknak szülői szabadság igénybevételére, hogy a gyermeket egy adott életkorig, de legfeljebb 8 éves koráig gondozhassák. A részletes szabályokat a tagállamok és/vagy a szociális partnerek határozzák meg.

                  2.

                  A szabadság időtartama legalább négy hónap, és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód előmozdítása érdekében általában véve át nem ruházható módon kell biztosítani. Annak ösztönzése céljából, hogy a szabadságot a két szülő egyenlőbb mértékben vegye igénybe, a négy hónap közül legalább egy nem ruházható át. Az át nem ruházható időszak alkalmazásának módját jogszabályok és/vagy kollektív szerződések útján nemzeti szinten határozzák meg, figyelembe véve a tagállamokban a szabadságra vonatkozóan jelenleg hatályos szabályozásokat.

         3. szakasz:   Alkalmazási módozatok

                  1.

                  A tagállamokban a szülői szabadság igénybevételének feltételeit és az alkalmazás részletes szabályait jogszabályokban és/vagy kollektív szerződésekben kell meghatározni ezen megállapodás minimumkövetelményeinek tiszteletben tartásával. A tagállamok és/vagy a szociális partnerek különösen:

                              a)

                              meghatározhatják, hogy a szülői szabadságot teljes munkaidőben, részmunkaidőben, részletekben, illetve munkaidő-jóváírásos rendszerben biztosítják, figyelembe véve mind a munkáltató, mind a munkavállaló igényeit;

                              b)

                              a szülői szabadságra való jogosultságot a munkaviszonyban töltött időtartamhoz és/vagy az adott munkáltatónál munkaviszonyban töltött időtartam hosszához köthetik, amely időtartam azonban nem haladhatja meg az egy évet. A tagállamok és/vagy a szociális partnerek biztosítják, hogy e rendelkezés alkalmazásakor az ugyanannál a munkáltatónál töltött, egymást követő, határozott időre szóló szerződések esetén – a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK tanácsi irányelvben foglaltak szerint – a jogosultsághoz szükséges időszak kiszámításakor e szerződések összességét figyelembe kell venni;

                              c)

                              meghatározhatják azokat a körülményeket, amelyek között a munkáltató a nemzeti jognak, a kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelő konzultációt követően elhalaszthatja a szülői szabadság kiadását a szervezet működéséhez kapcsolódó, megalapozott indokkal alátámasztva. E rendelkezés alkalmazásából fakadó bármely problémát a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel és/vagy gyakorlattal összhangban kell kezelni;

                              d)

                              a c) pontot kiegészítve a kisvállalkozások működési és szervezeti követelményeinek kielégítése céljából különleges megoldások alkalmazását engedélyezhetik.

                  2.

                  A tagállamok és/vagy szociális partnerek értesítési határidőket határoznak meg, amelyen belül a munkavállalónak a munkáltatót tájékoztatnia kell, ha gyakorolni kívánja a szülői szabadsághoz való jogát, megadva a szabadság idejének kezdetét és végét. A tagállamok és/vagy szociális partnerek az értesítési időszak meghatározásakor figyelembe veszik a munkavállalók és a munkáltatók érdekeit.

                  3.

                  A tagállamok és/vagy szociális partnerek felmérik, hogy olyan szülők esetében, akiknek gyermeke fogyatékossággal él, vagy hosszan tartó betegségben szenved, szükség van-e a szülői szabadság igénybevétele és módja feltételeinek kiigazítására.

         4. szakasz:   Örökbefogadás

                  1.

                  A tagállamok és/vagy szociális partnerek megvizsgálják, hogy az örökbe fogadó szülők különleges szükségletei miatt szükség van-e további intézkedésekre.

         5. szakasz:   A foglalkoztatáshoz kapcsolódó jogok és a megkülönböztetésmentesség

                  1.

                  A szülői szabadság leteltével a munkavállalók jogosultak korábbi munkahelyükre visszatérni, vagy ha ez nem lehetséges, akkor munkaszerződésükkel vagy munkaviszonyukkal megegyező, az előző munkahelyüknek megfelelő vagy ahhoz hasonló munkahelyet elfoglalni.

                  2.

                  A munkavállaló által a szülői szabadság megkezdéséig megszerzett vagy megszerzés alatt álló jogok a szülői szabadság végéig változatlanok maradnak. A szülői szabadság végével ezek a jogok érvényesülnek, beleértve a nemzeti jogból, kollektív szerződésekből és/vagy gyakorlatból származó bármely változást is.

                  3.

                  A szülői szabadság idejére a tagállamok és/vagy a szociális partnerek meghatározzák a munkaszerződés, illetve a munkaviszony jellegét.

                  4.

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók gyakorolhassák a szülői szabadsághoz való jogukat, a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek meg kell hozniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy védelmet biztosítsanak a munkavállalókkal szembeni kedvezőtlenebb bánásmód vagy a munkavállalók elbocsátása ellen, ha arra a szülői szabadság nemzeti jog, kollektív szerződések és/vagy gyakorlat alapján való kérelmezése, illetve igénybevétele miatt kerül sor.

                  5.

                  Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő szociális biztonságot érintő valamennyi ügyet a tagállamoknak és/vagy szociális partnereknek meg kell vizsgálniuk, és el kell dönteniük a nemzeti jogszabályoknak és/vagy kollektív szerződéseknek megfelelően, figyelembe véve a különböző rendszereken, de különösen az egészségbiztosításon alapuló szociális biztonsági fedezetre való jogosultságok folytonosságának fontosságát.
                  Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő jövedelmet érintő valamennyi ügyet a tagállamoknak és/vagy szociális partnereknek meg kell vizsgálniuk, és el kell dönteniük a nemzeti jogszabályoknak és/vagy a kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelően, figyelembe véve, hogy a jövedelem – többek között – milyen szerepet játszik a szülői szabadság igénybevételében.

         6. szakasz:   Visszatérés a munkába

                  1.

                  A munka és a családi élet összehangolásának elősegítése érdekében a tagállamok és/vagy szociális partnerek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szülői szabadságról visszatéréskor a munkavállalók adott időszakra kérhessék munkaidejük és/vagy munkarendjük megváltoztatását. A munkáltatóknak meg kell vizsgálniuk a kérést, és válaszolniuk kell rá, számításba véve mind a munkáltató, mind a munkavállaló igényeit.
                  E bekezdés módozatait a nemzeti jog, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlat határozza meg.

                  2.

                  A munkába való visszatérés megkönnyítése érdekében javasolt, hogy a szülői szabadság ideje alatt a munkavállalók és munkáltatók maradjanak kapcsolatban, így együtt határozhatják meg az érintett felek közötti, megfelelő újbóli beilleszkedési intézkedéseket, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokat, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatot.

         7. szakasz:   Munkából történő távolmaradás vis maior következtében

                  1.

                  A tagállamok és/vagy a szociális partnerek a nemzeti jognak, kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelően megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a munkavállalók azonnali jelenlétét követelő betegség vagy baleset esetén, sürgős családi okból adódó vis maior alapján távol maradhassanak a munkából.

                  2.

                  A tagállamok és/vagy a szociális partnerek meghatározhatják a 7. szakasz 1. pontjának alkalmazására vonatkozó igénybevételi feltételeket és részletes szabályokat, és korlátozhatják a jogosultságot annak meghatározásával, hogy az évente mennyi időre és/vagy hány esetben vehető igénybe.

         8. szakasz:   Záró rendelkezések

                  1.

                  A tagállamok az e megállapodásban rögzítetteknél a munkavállalókra előnyösebb rendelkezéseket is alkalmazhatnak vagy bevezethetnek.

                  2.

                  E megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása nem teremt érvényes jogalapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken. Ez nem sérti a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek azt a jogát, hogy a bekövetkező változások (beleértve az át nem ruházhatóság bevezetését) figyelembevételével eltérő törvényi, rendeleti vagy szerződéses rendelkezéseket állapítsanak meg, feltéve hogy azok az e megállapodásban megállapított minimumkövetelményeknek eleget tesznek.

                  3.

                  Ez a megállapodás nem sérti a szociális partnereknek azt a jogát, hogy különleges körülmények figyelembevételével megfelelő szinten, beleértve az európai szintet is, olyan megállapodásokat kössenek, amelyekben átveszik és/vagy kiegészítik ennek a megállapodásnak a rendelkezéseit.

                  4.

                  A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a megállapodásnak a Tanács határozatának elfogadásától számított két éven belül megfeleljenek, vagy biztosítják azt, hogy ennek az időszaknak a végéig a szociális partnerek megállapodás útján meghozhassák a szükséges intézkedéseket. A tagállamoknak különös nehézség vagy a kollektív szerződés útján történő végrehajtás esetén erre további legfeljebb egy év áll a rendelkezésükre.

                  5.

                  A megállapodás alkalmazásából eredő viták és panaszok megelőzése és rendezése a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel és/vagy a gyakorlattal összhangban történik.

                  6.

                  A Bizottság, a nemzeti bíróságok és az Európai Bíróság hatáskörének sérelme nélkül a Bizottság e megállapodás európai szintű értelmezésével kapcsolatos bármilyen ügyet, első fokon, az aláíró felek elé utal, akik véleményt nyilvánítanak róla.

                  7.

                  A Tanács határozatának meghozatalát követő öt év elteltével az aláíró felek áttekintik e megállapodás alkalmazását, ha a megállapodás bármely aláírója ezt kéri.

         Kelt Brüsszelben, 2009. június 18-án.

            az ESZSZ részéről
            John Monks
            főtitkár
            a szakszervezeti küldöttség nevében

            a BUSINESSEUROPE részéről
            Philippe de Buck
            főigazgató

            az UEAPME részéről
            Andrea Benassi
            főtitkár

            a CEEP részéről
            Ralf Resch
            főtitkár

         (1)  Új számozás: az EUMSz. 154. cikke és 155. cikke.

         (2)  Új számozás: az EUMSz. 153. cikke (1) bekezdésének c) pontja és a 157. cikke.

         (3)  Az EK-Szerződés 2. cikkét hatályon kívül helyezték, és annak helyébe lényegét tekintve az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke lépett. Az EK-Szerződés 3. cikkének (1) bekezdését hatályon kívül helyezték, és annak helyébe lényegét tekintve az EUMSz. 3-6. cikke lépett. Az EK-Szerződés 3. cikkének (2) bekezdését az EUMSz. 8. cikkeként számozták újra. Az EK–Szerződés 13. cikkét az EUMSz. 19. cikkeként számozták újra.

         (4)  HL L 45., 1975.2.19., 19. o.

         (5)  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

         (6)  HL L 46., 1997.2.17., 20. o.

         (7)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.


title: A Bizottság 2011/28/EU irányelve ( 2011. március 4. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az indolil-vajsav hatóanyag felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/941/EK bizottsági határozat módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               5.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 60/17

         A BIZOTTSÁG 2011/28/EU IRÁNYELVE
   (2011. március 4.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az indolil-vajsav hatóanyag felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/941/EK bizottsági határozat módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1112/2002/EK (2) és a 2229/2004/EK bizottsági rendeletek (3) megállapítják a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozzák azon hatóanyagok jegyzékét, melyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. Az említett jegyzék tartalmazza az indolil-vajsavat is.

               (2)

               A 2229/2004/EK rendelet 24e. cikkének megfelelően a bejelentő az értékelési jelentéstervezet kézhezvételétől számított két hónapon belül visszavonta a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéhez biztosított támogatását. Következésképpen elfogadásra került az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról, és az ilyen hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/941/EK bizottsági határozat (4), mely az indolil-vajsav felvételének megtagadásáról határozott.

               (3)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (5) 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be.

               (4)

               A kérelmet a 2229/2004/EK rendelettel kijelölt referens tagállamhoz, Franciaországhoz nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyagra és a támogatott alkalmazásokra vonatkozó előírások azonosak a 2008/941/EK határozatban szereplőkkel. Az említett kérelem megfelel a 33/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti többi lényegi és eljárási előírásnak is.

               (5)

               Franciaország elvégezte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését, és kiegészítő jelentést készített. Az említett jelentést 2010. január 26-án továbbította az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottságnak. A Hatóság a kiegészítő jelentést megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, felkérte őket észrevételeik megtételére, és a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a Hatóság 2010. szeptember 3-án benyújtotta a Bizottsághoz az indolil-vajsavra vonatkozó következtetését (6). Az értékelőjelentés-tervezetet, a kiegészítő jelentést és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálták, és 2011. január 28-án véglegesítették a Bizottság indolil-vajsavra vonatkozó vizsgálati jelentése formájában.

               (6)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy az indolil-vajsavat tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett felhasználási célokra. Ezért helyénvaló felvenni az indolil-vajsavat az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

               (7)

               E következtetés sérelme nélkül helyénvaló további információkat beszerezni egyes konkrét kérdésekről. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele feltételekhez köthető. Emiatt helyénvaló előírni, hogy a kérelmező további információkat szolgáltasson az alábbiak megerősítésére: az indolil-vajsav klasztogenicitási potenciáljának hiánya, az indolil-vajsav gőznyomása és következésképpen egy inhalációs toxicitási tanulmány, valamint az indolil-vajsav természetes háttér-koncentrációja a talajban.

               (8)

               Valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele előtt ésszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (9)

               A valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvételéből következő, a 91/414/EGK irányelvben meghatározott kötelezettségek sérelme nélkül a felvételt követően hathónapos időszakot kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy felülvizsgálják az indolil-vajsavat tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket annak biztosítására, hogy teljesüljenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk a már meglévő engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időszakot kell biztosítani a növényvédő szerek minden egyes tervezett alkalmazására vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvek szerinti benyújtására és értékelésére.

               (10)

               A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (7) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során szerzett tapasztalatok azt mutatták, hogy nehézségek merülhetnek fel annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése érdekében ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azon kötelességüket, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. melléklete követelményeinek megfelelő dossziéhoz. Ez a pontosítás ugyanakkor az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (11)

               Ezért helyénvaló a 91/414/EGK irányelv ennek megfelelő módosítása.

               (12)

               A 2008/941/EK határozat előírja az indolil-vajsav felvételének elutasítását és a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyeinek 2011. december 31-ig történő visszavonását. Az említett határozat mellékletének indolil-vajsavra vonatkozó sorát ezért el kell hagyni.

               (13)

               Ezért helyénvaló a 2008/941/EK határozat ennek megfelelő módosítása.

               (14)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A 2008/941/EK határozat mellékletének indolil-vajsavra vonatkozó sorát ezért el kell hagyni.
   3. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2011. november 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2011. december 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvnek megfelelően az indolil-vajsav hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek meglévő engedélyeit szükség esetén 2011. november 30-ig módosítják vagy visszavonják.
   Az említett időpontig a tagállamok különösen azt ellenőrzik, hogy az említett irányelv I. mellékletében az indolil-vajsavra vonatkozó feltételek – a hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében található feltételek kivételével – teljesülnek-e, valamint arról, hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e olyan dossziéval, vagy hozzáfér-e olyan dossziéhoz, mely az említett irányelv 13. cikkében előírt feltételekkel összhangban megfelel az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, mely egyedüli hatóanyagként vagy a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2011. május 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként indolil-vajsavat tartalmaz, a tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvekkel összhangban újból el kell végezniük a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. melléklete követelményeinek megfelelő dosszié alapján, figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete indolil-vajsavra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján a tagállamok megállapítják, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok:

               a)

               az indolil-vajsavat egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség szerint legkésőbb 2015. május 31-ig módosítják vagy visszavonják; vagy

               b)

               az indolil-vajsavat több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség szerint 2015. május 31-ig, vagy az érintett anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő vonatkozó irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás vagy visszavonás határidejeként meghatározott időpontig – attól függően, hogy melyik a későbbi időpont – módosítják vagy visszavonják.

         5. cikk
   Ez az irányelv 2011. június 1-jén lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 168., 2002.6.27., 14. o.

      (3)  HL L 379., 2004.12.24., 13. o.

      (4)  HL L 335., 2008.12.13., 91. o.

      (5)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

      (6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance indolylbutyric acid (Az indolil-vajsav hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés. EFSA Journal 2010;8(9):1720. [42 o.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1720. Elérhető a következő internetcímen: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név, azonosító szám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     Felvétel lejárata

                     Különös rendelkezések

                     „333

                     Indolil-vajsav
                     CAS-szám: 133-32-4
                     CIPAC-szám: 830

                        4-(1H-indol-3-il)vajsav

                     ≥ 994 g/kg

                     2011. június 1.

                     2021. május 31.

                     A.   RÉSZ
                     Felhasználása dísznövényeknél kizárólag növekedésszabályozóként engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2011. január 28-án véglegesített, az indolil-vajsavra vonatkozó vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és a dolgozók biztonságára. Az engedélyezési feltételeknek magukban kell foglalniuk a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát és az expozíció mérséklését célzó kockázatcsökkentő intézkedéseket.
                     Az érintett tagállamok további információk benyújtását írják elő az alábbiak megerősítésére:

                                 a)

                                 az indolil-vajsav klasztogenicitási potenciáljának hiánya;

                                 b)

                                 az indolil-vajsav gőznyomása és következésképpen egy inhalációs toxicitási tanulmány;

                                 c)

                                 az indolil-vajsav természetes háttér-koncentrációja a talajban.

                           Az érintett tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kérelmező 2013. május 31-ig benyújtja a Bizottságnak ezeket a megerősítő információkat.”

         (1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatos további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Bizottság 2001/57/EK irányelve (2001. július 25.) a gabonafélékben, az állati eredetű élelmiszerekben, illetőleg az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló 86/362/EGK, 86/363/EGK, illetőleg 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0057

Hivatalos Lap L 208 , 01/08/2001 o. 0036 - 0043

		A Bizottság 2001/57/EK irányelve(2001. július 25.)a gabonafélékben, az állati eredetű élelmiszerekben, illetőleg az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló 86/362/EGK, 86/363/EGK, illetőleg 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2001/48/EK irányelvvel [1] módosított, a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 10. cikkére,tekintettel a legutóbb a 2001/39/EK bizottsági irányelvvel [3] módosított, az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 10. cikkére,tekintettel a legutóbb a 2001/48/EK irányelvvel módosított, az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre [5] és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a legutóbb a 2001/49/EK bizottsági irányelvvel [6] módosított, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre [7] és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjára,mivel:(1) A létező hatóanyag, a fluroxipir a 2000/10/EK irányelvvel [8] felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. E hatóanyag esetében a Bizottság még nem állapított meg összehangolt maximális szermaradványértéket. A maximális szermaradványértékek összehangolása mind a közegészségügy, mind a kereskedelem szempontjából kívánatos.(2) Az anyagnak az I. mellékletbe való felvételét követően a tagállamok engedélyeztek számos, az e hatóanyagot az irányelv 4. cikkével összhangban tartalmazó növényvédő szert, és megállapították a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontja által előírt ideiglenes maximális szermaradványértékeket. Az engedélyek a gyümölcsösökben gyomirtóként való használatra vagy az alma, olajbogyó, gabonafélék, rétek és legelők esetében utólagos kezelésre szolgáló gyomirtóként való használatra vonatkoznak. Az irányelv előírásainak megfelelően a Bizottságot tájékoztatták ezekről az értékekről, valamint azokról az információkról, amelyeken az értékek alapszanak. Ezeket az információkat az egyéb forrásokból elérhető adatokkal együtt felülvizsgálták és kielégítőnek találták egyes maximális szermaradványértékek megállapításához.(3) A 86/363/EGK irányelv 5. cikke előírja, hogy az állati termékeknek a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja alapján megállapított ideiglenes maximális szermaradványértékeit fel kell tüntetni a 86/363/EGK irányelv II. mellékletében.(4) A 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételhez a fluroxipir műszaki és tudományos értékelése 1999. november 30-án fejeződött be a fluroxipirről szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában. Ebben a felülvizsgálati jelentésben a megengedhető napi bevitelt (acceptable daily intake, ADI) a fluroxipirre vonatkozóan 0,8 mg/testtömegkilogramm/nap mértékben határozták meg. Azt, hogy a fogyasztók egész életük során milyen mértékben vannak kitéve a fluroxipirrel kezelt élelmiszereknek, az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatás [9] figyelembevételével az Európai Közösségen belül használt eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban felmérték és értékelték, és úgy találták, hogy az ezen irányelvben meghatározott maximális szermaradványértékek nem eredményezik az ADI értékek túllépését.(5) Az akut tüneteket kiváltó adag megállapítását szükségessé tevő akut mérgező hatást a fluroxipirnek a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételét megelőző értékelés és vita során nem észleltek.(6) Annak érdekében, hogy a fogyasztókat az olyan termékeken vagy azokban található szermaradványokkal szemben megfelelően megvédjék, amelyekre nem adtak ki engedélyeket, célszerű a maximális szermaradványértékeket az analitikai meghatározás legalacsonyabb határértékénél megválasztani minden ilyen készítményre, amely a 86/362/EGK, 86/363/EGK és 90/642/EGK irányelvek hatálya alá esik. Ezeknek az ideiglenes maximális szermaradványértékeknek a közösségi szintű megállapítása nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint VI. melléklete alapján a fluroxipirre vonatkozóan ideiglenes maximális szermaradványértékeket állapítsanak meg.(7) Négy év elegendőnek tűnik a fluroxipir legtöbb további felhasználásának megállapításához. Ez után az időszak után ezek az ideiglenes maximális szermaradványértékek véglegessé válnak.(8) A Közösség kereskedelmi partnereivel a Kereskedelmi Világszervezeten keresztül konzultált az ezen irányelvben meghatározott értékekről, és az értékekkel kapcsolatos észrevételeik figyelembe lettek véve. A fluroxipirre a CODEX nem határoz meg maximális szermaradványértéket. A maximális szermaradványértékek megállapításának lehetőségét az itt meghatározotton kívüli peszticid/növénykultúra kombinációkra vonatkozóan a Bizottság a megfelelő adatok benyújtása alapján fogja megvizsgálni.(9) A Növényügyi Tudományos Bizottság véleményét, különösen ami a peszticidekkel kezelt élelmiszer-ipari termékek fogyasztóinak védelmével kapcsolatos tanácsokat és ajánlásokat illeti, figyelembe vették.(10) Ezen irányelv összhangban van a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következő sorokkal egészül ki:"Peszticid-szermaradvány | Maximális érték (mg/kg) |Fluroxipir, beleértve a fluroxipirként kifejezett észtereit | 0,1 Árpa, zab, rizs, tritikále és búza |0,05, Egyéb gabonafélék |2. cikkA 86/363/EGK irányelv II. mellékletének B. része a következő sorral egészül ki:"Peszticid-szermaradvány | Maximális érték (mg/kg) |az I. melléklet ex0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900,0210, 160100 és 1602 fejlécű rovataiban felsorolt zsíros hús, a húskészítmények, belsőségek és állati zsírok esetében | az I. melléklet 0401, 0402, 040500 és 0406 fejlécű rovataiban felsorolt tej és tejtermékek esetében | Az I. melléklet 040700 és 0408 fejlécű rovataiban felsorolt hámozott friss tojás, madártojás és tojássárgája esetében |Fluroxipir | 0,05 ex0206 vese | 0,05, | 0,05, |0,05,egyéb termékek | | |3. cikkA 90/642/EGK irányelv II. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározott "Fluroxipir, beleértve a fluroxipirként kifejezett észtereit" című oszloppal egészül ki.4. cikkEz a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba.A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. február 28-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket az intézkedéseket 2002. március 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. július 25-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 180., 2001.7.3., 26. o.[2] HL L 221., 1986.8.7., 37. o.[3] HL L 148., 2001.6.1., 70. o.[4] HL L 221., 1986.8.7., 43. o.[5] HL L 350., 1990.12.14., 71. o.[6] HL L 176., 2001.6.29., 61. o.[7] HL L 230., 1991.8.19., 1. o.[8] HL L 57., 2000.3.2., 28. o.[9] Iránymutatások a peszticid-szermaradványok élelmiszerrel történő bevitelének előrejelzéséhez (átdolgozott), készítette a GEMS/Food program a Peszticidmaradványok Kódex Bizottságával együttműködésben, kiadta az Egészségügyi Világszervezet, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).--------------------------------------------------MELLÉKLETAz érintett növénycsoportok és növényi termékek, amelyekre az SZMÉ vonatkozik | Peszticid-szermaradványok és a szermaradványok maximális értéke (mg/kg) |Fluroxipir, beleértve a fluroxipirként kifejezett észtereit |1.Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek | 0,05 |i.CITRUSFÉLÉKGrépfrút | |Citrom | |Zöld citrom | |Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket) | |Narancs | |Pomelo | |Egyéb | |ii.CSONTHÉJASOK (héjjal vagy héj nélkül)Mandula | |Brazil dió | |Kesudió | |Gesztenye | |Kókusz | |Mogyoró | |Makadámdió | |Pekándió | |Píniamag | |Pisztácia | |Dió | |Egyéb | |iii.ALMATERMÉSŰEKAlma | |Körte | |Birsalma | |Egyéb | |iv.MAGVAS GYÜMÖLCSŰEKKajszibarack | |Cseresznye | |Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket) | |Szilva | |Egyéb | |v.BOGYÓS GYÜMÖLCSÖKa)Csemege- és borszőlőCsemegeszőlő | |Borszőlő | |b)Eper (termesztett) | |c)Félcserjén termő bogyósok (termesztett)Fekete szeder | |Hamvas szeder | |Kaliforniai málna | |Málna | |Egyéb | |d)Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)Fekete áfonya | |Tőzegáfonya | |Ribizli (vörös, fekete és fehér) | |Pöszméte | |Egyéb | |e)Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs | |vi.EGYÉBAvokádó | |Banán | |Datolya | |Füge | |Kivi | |Kamkvat | |Licsiszilva | |Mangó | |Olajbogyó | |Golgotavirág | |Ananász | |Gránátalma | |Egyéb | |2.Friss vagy nyers, fagyasztott vagy száraz zöldségek | 0,05 |i.GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEKCékla | |Sárgarépa | |Gumós zeller | |Torma | |Csicsóka | |Paszternák | |Petrezselyemgyökér | |Retek | |Saláta bakszakáll | |Édesburgonya | |Karórépa | |Tarlórépa | |Jamszgyökér | |Egyéb | |ii.HAGYMAFÉLÉKFokhagyma | |Vöröshagyma | |Mogyoróhagyma | |Újhagyma | |Egyéb | |iii.TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEKa)BurgonyafélékParadicsom | |Paprika | |Padlizsán | |Egyéb | |b)Kabakosok – ehető héjúakUborka | |Apró uborka | |Cukkini | |Egyéb | |c)Kabakosok – ehetetlen héjúakDinnye | |Tök | |Görögdinnye | |Egyéb | |d)Csemegekukorica | |iv.KÁPOSZTAFÉLÉKa)Virágjukért termesztett káposztafélékBrokkoli | |Karfiol | |Egyéb | |b)Fejesedő káposztafélékKelbimbó | |Fejes káposzta | |Egyéb | |c)Leveles káposztafélékKínai kel | |Kelkáposzta | |Egyéb | |d)Karalábé | |v.LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEKa)SalátafélékZsázsa | |Galambbegy saláta | |Fejes saláta | |Endívia | |Egyéb | |b)SpenótfélékSpenót | |Mangold | |Egyéb | |c)Vízitorma | |d)Cikóriasaláta | |e)FűszernövényekTurbolya | |Metélőhagyma | |Petrezselyem | |Zellerlevél | |Egyéb | |vi.HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)Bab (hüvelyben) | |Bab (hüvely nélkül) | |Borsó (hüvelyben) | |Borsó (hüvely nélkül) | |Egyéb | |vii.SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)Spárga | |Kardonna | |Zeller | |Édeskömény | |Articsóka | |Póréhagyma | |Rebarbara | |Egyéb | |viii.GOMBAa)Termesztett gombák | |b)Vadon termő gombák | |3.Hüvelyesek | 0,05 |Bab | |Lencse | |Borsó | |Egyéb | |4.Olajos magvak | 0,05 |Lenmag | |Földimogyoró | |Mák | |Szezámmag | |Napraforgómag | |Repcemag | |Szójabab | |Mustármag | |Gyapotmag | |Egyéb | |5.Burgonya | 0,05 |Újburgonya | |Áruburgonya | |6.Tea (levelek és szárak, fermentálva vagy máshogyan, a Camellia sinensis leveleiből) | 0,1 |7.Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port | 0,1 |--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1977. december 21.) a gépjárművek ablaktörlő és ablakmosó rendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L0318

Hivatalos Lap L 081 , 28/03/1978 o. 0049 - 0071 finn különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0104  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 7 o. 0089  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0104  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0151  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0151

		A Tanács irányelve(1977. december 21.)a gépjárművek ablaktörlő és ablakmosó rendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(78/318/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel azok a műszaki követelmények, amelyeket a nemzeti jogszabályoknak megfelelően a gépjárműveknek teljesíteniük kell, többek között a szélvédőtörlőkre és szélvédőmosókra is vonatkoznak;mivel ezek a követelmények tagállamonként eltérőek; mivel ezért szükséges, hogy a tagállamok azonos követelményeket fogadjanak el akár a jelenlegi jogszabályaik helyett, vagy azok kiegészítéseképpen azért, hogy minden egyes járműtípusra alkalmazható legyen a 78/315/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről [4] szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv;mivel a műszaki követelményeket célszerű úgy megszerkeszteni, hogy céljuk azonos legyen az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságában e tárgyban folyó munkával;mivel ezen követelmények az M1 kategóriájú járművekre vonatkoznak (a gépjárművek nemzetközi osztályozását a 70/156/EGK irányelv I. mellékletben van megadva);mivel a gépjárművekre vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítése azt is magába foglalja, hogy az egyes tagállamok kölcsönösen elismerik a közös követelmények alapján minden egyes tagállam által elvégzett ellenőrzéseket;mivel a szélvédőmosó rendszerek mind önállóan, mind a járműbe szerelve forgalomba kerülnek; mivel lehetőség van ezek ellenőrzésére a járműre történő felszerelést megelőzően, az ilyen rendszerek szabad forgalmazását önálló szerelési egységként történő EGK-típusjóváhagyásuk bevezetésével lehet megvalósítani a 70/156/EGK irányelv 9a. cikkének értelmében,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű": minden olyan M1 kategóriájú gépjármű (a 70/156/EGK irányelv I. mellékletének meghatározása szerint), amelyet közúti használatra szántak, legalább négy kereke van és legnagyobb tervezési sebessége legalább 25 km/ó.2. cikkEgyetlen tagállam sem tagadhatja meg az EGK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását egy járműre a szélvédőtörlő és szélvédőmosó rendszereire vagy a szélvédőmosó rendszerére való hivatkozással, ha- a jármű teljesíti a szélvédőtörlő és szélvédőmosó rendszerekre vonatkozó I-V. melléklet követelményeit,- a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében önálló szerelési egységnek tekintett szélvédőmosó teljesíti az I. mellékletben megállapított, vonatkozó követelményeket,- a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke értelmében önálló szerelési egységként típusjóváhagyást kapott szélvédőmosóval a jármű fel van szerelve, és az az I. melléklet 6.2.5. pontjában megállapított követelményeknek megfelelően be van építve.3. cikk(1) Egyetlen tagállam sem tagadhatja meg, vagy tilthatja meg a jármű értékesítését, bejegyzését vagy forgalomba helyezését a következőkre való hivatkozással:- szélvédőtörlője vagy szélvédőmosó rendszere, amennyiben ezek teljesítik az I-V. melléklet követelményeit,- szélvédőmosó rendszere, ha a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke alapján önálló szerelési egységként típusjóváhagyással rendelkezik és beépítése megfelel az I. melléklet 6.2.5. pontjában megállapított követelményeinek.(2) Egyetlen tagállam sem tilthatja meg a 70/156/EGK irányelv 9a. cikke szerint önálló szerelési egységként kezelt szélvédőmosó rendszer piaci forgalomba hozatalát, amennyiben megfelel azon típusnak, amelyre a 2. cikk második francia bekezdése értelmében a típusjóváhagyást megadják.4. cikkAz a tagállam, amelyik a típusjóváhagyást megadta, megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az I. melléklet 2.2. pontjában említett alkatrészekkel vagy jellemzőkkel kapcsolatosan bekövetkezett módosításokról információt szerezzen. Az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai döntik el, hogy szükség van-e újabb vizsgálatok elvégzésére a módosított járműtípuson, illetve új jegyzőkönyv felvételére. Amennyiben a vizsgálatok azt mutatják, hogy az irányelv követelményei nem teljesülnek, a módosítást nem engedélyezik.5. cikkA I-VII. melléklet követelményeinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében szükséges bármely módosítást a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.Ez az eljárás azonban nem vonatkozik a nem szélvédőhöz használt törlő- és mosóberendezések követelményeinek változtatására.6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítést követően tizennyolc hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1977. december 21-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Chabert[1] HL C 118., 1977.5.16., 33. o.[2] HL C 114., 1977.5.11., 8. o.[3] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[4] HL L 81., 1978.3.28., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETEK JEGYZÉKEI. melléklet: | Hatály, fogalommeghatározások, EKG-típusjóváhagyási kérelem, EGK-típusjóváhagyás, külön követelmények, vizsgálati eljárás |II. melléklet: | Eljárás az üléstámla tényleges dőlésszöge és a H. pont meghatározása, továbbá az R. és H. pont egymáshoz viszonyított helyzetének, illetve a tervezett és a tényleges üléstámla dőlésszöge közötti összefüggés ellenőrzéséhez |III. melléklet: | Módszer a jármű primér referenciajelei és a háromdimenziós koordinátarendszerek közötti méretösszefüggések meghatározására |IV. melléklet: | Módszer M1 kategóriájú járművek szélvédője látóterének meghatározásához a V. pontokra vonatkoztatva |V. melléklet: | Tesztkeverék a szélvédőtörlő és szélvédőmosó rendszerek ellenőrzéséhez |VI. melléklet: | A szélvédőtörlő és szélvédőmosó rendszerekre vonatkozó EGK-járműtípus-bizonyítvány melléklete |VII. melléklet: | Önálló szerelési egység EGK-típusbizonyítványa |--------------------------------------------------