title: A Tanács irányelve (1971. július 26.) az 5 kilogrammtól 50 kilogrammig terjedő, közepes pontosságú hasábsúlyokra és az 1 grammtól 10 kilogrammig terjedő, közepes pontosságú hengersúlyokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31971L0317

Hivatalos Lap L 202 , 06/09/1971 o. 0014 - 0020 finn különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0015  dán különkiadás sorozat I fejezet 1971(II) o. 0644  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0015  angol különkiadás sorozat I fejezet 1971(II) o. 0721  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 1 o. 0152  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0030  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 2 o. 0030

		A Tanács irányelve(1971. július 26.)az 5 kilogrammtól 50 kilogrammig terjedő, közepes pontosságú hasábsúlyokra és az 1 grammtól 10 kilogrammig terjedő, közepes pontosságú hengersúlyokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(71/317/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg a közepes pontosságú hasáb- és hengersúlyok felépítését és ellenőrzési módszereit, amelyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e súlyok kereskedelmét; mivel ezért szükséges ezeknek a rendelkezéseknek a közelítése;mivel a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv [3] megállapította az EGK-típusjóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvnek megfelelően meg kell állapítani a közepes pontosságú hasáb- és hengersúlyok kialakítására vonatkozó műszaki követelményeket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv a következő névleges értékű közepes pontosságú súlyokra vonatkozik:- 5, 10, 20 és 50 kg-os hasábsúlyok,- 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 és 500 g-os, illetve 1, 2, 5 és 10 kg-os hengersúlyok.2. cikkAz I-IV. mellékletben találhatók azoknak a súlyoknak a leírásai és ábrái, amelyek EGK-jelöléseket és szimbólumokat hordozhatnak. Ezek nem képezik EGK-típusjóváhagyás tárgyát; ezek EGK-elsőhitelesítési eljárás tárgyát képezik.3. cikkEgy tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja az EGK-elsőhitelesítési jelet viselő közepes pontosságú hasáb- vagy hengersúlyok forgalomba hozatalát vagy használatba állítását.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított tizennyolc hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság tudomására hozzák nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1971. július 26-án.a Tanács részérőlaz elnökA. Moro[1] HL 63., 1967.4.3., 982/67. o.[2] HL 30., 1967.2.22., 480/67. o.[3] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETHASÁBSÚLYOK1. Alak, alkotóanyag és gyártási módszer1.1. Paralelepipedon alak, merev, nem kiálló fogófüllel.1.2. Használt anyag:1.2.1. A súly teste: szürke öntöttvas1.2.2. 1. típus : standard átmérőjű varrat nélküli acélcső fül2. típus : öntöttvas fül, a súly testével egy darabból készült.2. Kalibráló üreg1. típus2.1. A cső fogófül belsejéből készített belső üreg.2.2. Az üreg húzott sárgaréz menetes dugóval vagy sima korong sárgaréz dugóval lezárt. A menetes dugónak csavarhúzó hornya, a sima korongnak pedig középponti emelő lyuka van.2.3. A dugó belső kör alakú horonyba vagy a cső csavarmenetébe ütött ólomsöréttel van leplombálva.2. típus2.4. A súly egyik szárába öntött és ennek a szárnak a felső felületén nyíló belső üreg.2.5. Az üreg kis lágyacél lemezzel van lezárva.2.6. A lemez egy vájatba ütött ólomsöréttel van leplombálva, ahogy az a II. mellékletben látható.3. Kalibrálás3.1. Az új súly ólomsöréttel való kalibrálása után az üreg teljes térfogatának kétharmada üres marad.4. Az EGK-elsőhitelesítési jel elhelyezése4.1. A végleges EGK-hitelesítési jel a kalibráló üreg plombájába van ütve.5. Jelölések és megkülönböztető szimbólumok5.1. A súly névleges értékét mutató jelzések és a gyártó azonosító jelölése a súly középső részének felső felületén jelenik meg bevésett vagy kidomborított formában.5.2. A súly névleges értékének feltüntetési formátuma: 5 kg, 10 kg, 20 kg, 50 kg.6. Méretek és mérettűrések6.1. A különböző súlyokra a II. mellékletben kerülnek megállapításra a teljesítendő méretek (milliméterben megadva).6.2. A különféle méretekre a rendes gyártási mérettűréseket kell alkalmazni.7. Legnagyobb megengedhető hibákNévleges érték | Legnagyobb megengedhető hibák első hitelesítésnél, milligrammban || |5 kg | + | 800 |– | 0 |10 kg | + | 1600 |– | 0 |20 kg | + | 3200 |– | 0 |50 kg | + | 8000 |– | 0 |8. Felületkiképzés8.1. Szükség esetén korrózió ellen megfelelő kopás- és ütésálló bevonattal védik a súlyokat.--------------------------------------------------II. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III. MELLÉKLETHENGERSÚLYOK1. Alak, alkotóanyag és gyártási módszer1.1. Hengeralak, lapos fogógombbal.1.2. Használt anyag: 7-9,5 g/cm3 sűrűségű, legalább öntött sárgaréz keménységű, a szürke öntöttvasnál nem kevésbé korrózióálló és nem törékenyebb tetszőleges anyag, amelynek felülete összehasonlítható a finom homok kokillában gondosan öntött szürke öntöttvaséval.100 g-nál kisebb névleges értékű súlyokhoz nem használható szürke öntöttvas.1.3. A gyártási módszer a választott anyagnak megfelelő.2. Kalibráló üreg2.1. Belső, hengeres, a felső részén nagyobb átmérőjű üreg.2.2. Az üreg húzott sárgaréz menetes dugóval vagy sima korong sárgaréz dugóval lezárt. A menetes dugónak csavarhúzó hornya, a sima korongnak pedig középponti emelő lyuka van.2.3. A dugó az üreg szélesebb részébe vágott kör alakú horonyba ütött ólomsapkával van leplombálva.2.4. Az 1, 2, 5 és 10 g-os súlyoknak nincs kalibráló üregük.2.5. A 20 és 50 g-os súlyoknál a kalibráló üreg nem kötelező.3. Kalibrálás3.1. Az új súly ólomsöréttel való kalibrálása után az üreg teljes térfogatának kétharmada üres marad.4. Az EGK-elsőhitelesítési jel elhelyezése4.1. A végleges EGK-hitelesítési jelet a kalibráló üreg plombájába kell ütni.4.2. A kalibráló üreggel nem rendelkező súlyokat az aljukon jelölik meg.5. Jelölések és megkülönböztető szimbólumok5.1. A súly névleges értékét mutató jelzések és a gyártó azonosító jelölése a súly fejrészének felső felületén jelenik meg bevésett vagy kidomborított formában.5.2. A súly névleges értéke a súlytesten tüntethető fel 500 g–10 kg formátumban.5.3. A súly névleges értékének feltüntetési formátuma: 1 g, 2 g, 5 g, 10 g, 20 g, 50 g, 100 g, 200 g, 500 g, 1 kg, 2 kg, 5 kg, 10 kg.6. Méretek és mérettűrések6.1. A különböző súlyokra a IV. mellékletben kerülnek meghatározásra a teljesítendő méretek (milliméterben megadva).6.2. A különféle méretekre a rendes gyártási mérettűréseket kell alkalmazni.7. Legnagyobb megengedhető hibákNévleges érték | Legnagyobb megengedhető hibák első hitelesítésnél, milligrammban || |1 g | + | 5 |– | 0 |2 g | + | 5 |– | 0 |5 g | + | 10 |– | 0 |10 | + | 20 |– | 0 |20 g | + | 20 |– | 0 |50 g | + | 30 |– | 0 |100 g | + | 30 |– | 0 |200 g | + | 50 |– | 0 |500 g | + | 100 |– | 0 |1 kg | + | 200 |– | 0 |2 kg | + | 400 |– | 0 |5 kg | + | 800 |– | 0 |10 kg | + | 1600 |– | 0 |8. Felületkiképzés8.1. Szükség esetén korrózió ellen megfelelő kopás- és ütésálló bevonattal védik a súlyokat; a súlyok polírozhatóak.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETHENGERSÚLYOK+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31986L0217

A Tanács irányelve (1986. május 26.) a gépjárművek gumiabroncsnyomás-mérőjére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

Hivatalos Lap L 152 , 06/06/1986 o. 0048 - 0051 finn különkiadás fejezet 13 kötet 15 o. 0158  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 15 o. 0158  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 148

		A Tanács irányelve(1986. május 26.)a gépjárművek gumiabroncsnyomás-mérőjére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(86/217/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg a gépjárművek gumiabroncsainak légnyomásmérésére szolgáló légnyomásmérők felépítését és ellenőrzési módszereit, amelyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e műszerek kereskedelmét; mivel ezért szükséges e rendelkezéseknek a közelítése;mivel a legutóbb a 83/575/EGK irányelvvel [4] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv [5] meghatározta az EGK-típusjóváhagyási és elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni azokat a gyártásra és a termék működésére vonatkozó műszaki előírásokat, amelyeknek a gépjárművek abroncsnyomásmérőinek meg kell felelniük ahhoz, hogy az ellenőrzéseket, illetve az előírások szerinti jelzések és feliratok elhelyezését követően azok behozatala, forgalmazása és szabad felhasználása levetővé váljon,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet a melléklet 1. szakaszában meghatározott, a gépjárművek gumiabroncsainak légnyomásmérésére szolgáló nyomásmérőkre kell alkalmazni.2. cikkAz EGK-jelzésekre és -feliratokra jogosult gumiabroncstöltő berendezések leírása a mellékletben található. Ezek a mellékletben lefektetett feltételek alapján EGK-típusjóváhagyási és -elsőhitelesítési eljárás tárgyát képezik.3. cikkMérési tulajdonságai alapján egyetlen tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja olyan gumiabroncstöltő berendezések forgalomba hozatalát vagy üzembe helyezését, amelyen feltüntették az EGK-típusjóváhagyási jelet és az EGK-elsőhitelesítési jelet.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek [6].5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1986. május 26-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Braks[1] HL C 356., 1980.12.31.,17. o.[2] HL C 287., 1981.11.9.,135. o.[3] HL C 189., 1981.7.30., 10. o.[4] HL L 332., 1983.11.28., 43. o.[5] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.[6] A tagállamok 1986. május 30-án értesültek erről az irányelvről.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. HatályEzen melléklet alkalmazásában az "abroncsnyomásmérők" előre beállító szerkezettel nem ellátott műszerek, amelyeket rögzített vagy hordozható berendezésekben használnak a gépjárművek gumiabroncsainak felfújására, és amelyekben egy mechanikus mérőrendszer egy kijelző készüléknek továbbítja az érzékelő elem rugalmas alakváltozását.Az abroncsnyomásmérők az abroncsban lévő és a külső levegő közötti nyomáskülönbséget (Pe) jelzik.Az abroncsnyomásmérők egyúttal magukban foglalják az abroncs és az érzékelő elem közötti összes alkatrészt is.2. Metrológiai követelmények2.1. Megengedhető hibahatárokA következő táblázatban megadott megengedhető pozitív vagy negatív hibahatárok a mért nyomáshoz viszonyított abszolút értékként vannak meghatározva.Mért nyomás | Megengedhető hibahatár |legfeljebb 4 bar | 0,08 bar |4 bar feletti, de legfeljebb 10 bar | 0,16 bar |10 bar feletti | 0,25 bar |A megengedhető hibahatár a 15–25 °C közötti tartományban nem haladhatja meg a megadott értéket. Ez a tartomány a továbbiakban "hőmérsékleti referenciatartomány".2.2. Hőmérsékleti járulékos hibaA hőmérsékleti referenciatartományon kívüli, de –10 és +40 °C közötti hőmérséklet esetén az abroncsnyomásmérő állásának megengedhető hibája az alábbi táblázatban szerepel:Mért nyomás | Megengedhető hibahatár |legfeljebb 4 bar | 4 bar 0,1 %-a Celsius-fokonként |4 bar feletti, de legfeljebb 10 bar | 10 bar 0,05 %-a Celsius-fokonként |10 bar feletti | a felső skálahatár 0,05 %-a Celsius-fokonként |2.3. Irányváltási hibaAz abroncsnyomásmérőkben az irányváltási hiba nem haladhatja meg a megengedhető hibahatár abszolút értékét bármely, a hőmérsékleti referenciatartományon belüli hőmérséklet esetén. Ennek a hőmérsékletnek a vizsgálat teljes ideje alatt állandónak kell maradnia.Adott nyomáson a nyomás növelése közben mért érték nem haladhatja meg a nyomás csökkentése közben mért értéket.2.4. A műszer mutatójának visszatérése egy előre meghatározott értékhez.A légköri nyomás hatására az abroncsnyomásmérő mutatójának a megengedhető hibahatáron belül a nulla jelzésnél vagy pedig a skála osztásközeitől tisztán elkülöníthető, előre meghatározott értéken kell megállnia. Az abroncsnyomásmérő rendelkezhet egy ütközővel a nulla vagy az előre meghatározott érték alatt, attól olyan távolságban, amely legalább kétszerese a megengedhető hibahatár értékének.3. Műszaki követelmények3.1. SzerkezetAz abroncsnyomásmérők erős és gondos kivitelezése biztosítja metrológiai jellemzőik megtartását.3.2. Kijelzőkészülék3.2.1. A kijelzőkészülékek bar beosztásúak, az osztásközök 0,1 bar értékre vannak beállítva.3.2.2. A mérési tartományban a kijelzőkészüléknek lehetővé kell tennie a mért nyomás értékének közvetlen és pontos leolvasását. E célból a mutató azon részének vastagsága, amely a skála osztásvonalait takarja, nem lehet nagyobb, mint maguknak az osztásvonalaknak a vastagsága. A mutatónak le kell takarnia a legrövidebb osztásvonal hosszának megközelítőleg a felét. A mutató és az osztásvonalak síkja közötti távolság nem lehet nagyobb, mint az osztásköz hossza, és az semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a 2 mm-t vagy körlapos kijelző készülékek esetén a 0,02 L + 1 mm-t (az L a kijelző forgástengelye és annak szélső értéke közötti távolság).3.2.3. Az osztásközöknek az egész skálán egyformáknak kell lenniük. A mértékközöknek, amelyek nem lehetnek 1,25 mm-nél kisebbek, gyakorlatilag egyformáknak kell lenniük, vagy csak csekély eltérést mutathatnak. A mértékközök eltérése megengedett abban az esetben, ha a két egymást követő mértékköz különbsége nem haladja meg a legnagyobb érték 20 %-át, és ha a legkisebb és legnagyobb mértékköz közötti különbség nem haladja meg a legnagyobb érték 50 %-át.Minden ötödik osztásvonalnak hosszabbnak kell lennie a többinél; minden ötödik vagy tizedik osztásvonalat be kell számozni. Az osztásvonalak vastagságának gyakorlatilag egyformának kell lennie, és az nem haladhatja meg az osztásközök egyötödét (1/5).4. Feliratok és jelek4.1. Feliratok4.1.1. Kötelező feliratokAz abroncsnyomásmérőkön a következő feliratokat kell feltüntetni:a) a számlapon:- a mért mennyiség jele Pe,- a mértékegység jele bar,- szükség esetén az eszköz üzemállapotát mutató jel;b) a számlapon, az adattáblán vagy magán az eszközön:- a gyártó azonosító adatai,- a műszer azonosító adatai,- az EGK-típusjóváhagyási jel.Ezen feliratoknak közvetlenül láthatónak, könnyen olvashatónak és szokásos használati körülmények között kitörölhetetlennek kell lenniük, és nem akadályozhatják az eszköz kijelzőjének leolvasását.4.1.2. Tetszőleges feliratokAz abroncsnyomásmérőkön a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok által engedélyezett további feliratok is szerepelhetnek, feltéve hogy azok nem akadályozzák a műszer kijelzőjének leolvasását.4.2. Ellenőrzési és hitelesítési jelekMegfelelő helyet kell biztosítani az EGK-elsőhitelesítést igazoló jelzések rögzítéséhez.Az abroncsnyomásmérőket oly módon kell lezárhatóvá tenni, hogy lehetetlenné váljon a műszer tulajdonságainak megváltoztatása.5. EGK-típusjóváhagyásAz abroncsnyomásmérők EGK-típusjóváhagyását a 71/316/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni.A típusjóváhagyás kérelmezéskor legalább két abroncsnyomásmérőt kell a vizsgálatoknak alávetni. A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok a vizsgálatok előrehaladásának függvényében további abroncsnyomásmérők benyújtását is kérhetik.5.1. A műszaki és metrológiai követelményeknek teljesítésének ellenőrzéseAz EGK-típusjóváhagyásra előterjesztett abroncsnyomásmérőket a 2., 3. és 4. szakaszban előírt műszaki feltételek teljesítésének biztosítása érdekében vizsgálatnak kell alávetni. A vizsgálat a következő teszteket foglalja magában, amelyeket referencia-abroncsnyomásmérők segítségével hajtanak végre, és amelyek hibahatára nem haladhatja meg a tesztelt abroncsnyomásmérők megengedhető hibahatárának egynegyedét (1/4).5.1.1. A műszer mérési hibájának meghatározásaAz abroncsnyomásmérő állását a skála legalább öt, egyenletesen elosztott pontján kell ellenőrizni (ideértve a mérési tartomány alsó és felső határa közelében lévő pontokat is).5.1.2. Irányváltási hiba meghatározásaEzt a vizsgálatot csak olyan műszeren lehet elvégezni, amely rendeltetésszerű használata során csökkenő nyomás mérésére szolgál.A vizsgálat – csökkenő és növekvő nyomásértékek mellett – az abroncsnyomásmérő skálájának legalább öt, egyenletesen elosztott pontján való leolvasásból áll (ideértve a mérési tartomány alsó és felső határa közelében lévő pontokat is).Csökkenő értékek esetében a leolvasásokat azután kell elvégezni, hogy az abroncsnyomásmérőt 20 percen keresztül a mérési tartomány felső határával megegyező nyomás érte.5.1.3. Az abroncsnyomásmérők jellemzőinek tartóssági vizsgálataA vizsgálat során az abroncsnyomásmérőket a következő hatásoknak kell alávetni:a) a mérési tartomány felső határát 25 %-kal meghaladó, 15 percen keresztül tartó nyomás;b) 1000 ciklusszámú, 0 és a mérési tartomány felső értékének 90–95 %-a között váltakozó nyomás;c) 10000 ciklusszámú, a mérési tartomány felső határának megközelítőleg 20 %-áról megközelítőleg 75 %-ára lassan, percenként 60 ütemet meg nem haladó gyakorisággal változó nyomás;d) hat órán át tartó –20 °C-os, majd pedig hat órán át tartó +50 °C-os környezeti hőmérséklet.Az a), b) és c) vizsgálatok elvégzése, valamint egy órán át tartó nyugalmi állapot után az abroncsnyomásmérőknek eleget kell tenniük a 2.1., 2.3. és 2.4. pontban foglalt követelményeknek.A d) pontban leírt hőmérsékleti teszt teljesítése után az abroncsnyomásmérőket nyugalmi állapotba kell helyezni hat órára egy, a referencia-hőmérsékleti tartományon belüli hőmérsékleten. A hat óra letelte után az abroncsnyomásmérőknek eleget kell tenniük a 2.1., 2.3. és 2.4. pontban foglalt követelményeknek.5.1.4. Hőmérséklet hatására történő ingadozásA vizsgálat adott nyomáshoz tartozó, –10 °C-on és +40 °C-on leolvasott értékek közötti különbség megállapításából áll a referencia-hőmérsékleti tartományban mért leolvasási értékkel összehasonlítva.6. EGK-elsőhitelesítésAz abroncsnyomásmérők EGK-elsőhitelesítése a 71/316/EGK irányelvvel összhangban történik.6.1. Megfelelési vizsgálatEz a vizsgálat a jóváhagyott mintának való megfelelés ellenőrzéséből áll.6.2. Ellenőrzési tesztEzeket a teszteket referencia-abroncsnyomásmérők segítségével végzik, amelyek eltérése nem haladhatja meg az ellenőrzésre átadott abroncsnyomásmérők megengedhető hibahatárának egynegyedét (1/4).6.2.1. Mérési hibák megállapításaAz abroncsnyomásmérőket a mérési tartományban egyenletesen elosztott, legalább három helyen kell leolvasni.6.2.2. Az irányváltási megállapításaAz irányváltási hiba csak az olyan abroncsnyomásmérők esetében ellenőrizhető, amelyek a 2.3. pont értelmében növekvő és csökkenő nyomás mérésére alkalmasak.A vizsgálat – csökkenő és növekvő nyomásértékek mellett – az abroncsnyomásmérő mérési tartományának legalább öt, egyenletesen elosztott pontján való leolvasásból áll. A vizsgálatot a szokásos használati körülmények között kell elvégezni.--------------------------------------------------