title: A Bizottság 2009/141/EK irányelve ( 2009. november 23.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               24.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/20

      A BIZOTTSÁG 2009/141/EK IRÁNYELVE

   (2009. november 23.)
   a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2002/32/EK irányelv előírja, hogy tilos azon takarmányozásra szánt termékek használata, amelyek az említett irányelv I. mellékletében meghatározott legnagyobb szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.

               (2)

               A halak és egyéb tengeri állatok feldolgozásából nyert takarmányok összarzéntartalma (a szerves és szervetlen arzén együtt) tekintetében a tagállamok illetékes hatóságai által a közelmúltban szolgáltatott információk azt jelzik, hogy szükséges egyes maximális összarzénszintek emelése. A halfilét készítő iparág melléktermékei értékes nyersanyagok az összetett takarmányokban, és különösen a haltápban használt halliszt és halolaj előállításához.

               (3)

               Az összarzéntartalom maximális szintjeinek megnövekedése a halak vagy egyéb tengeri állatok feldolgozásából nyert takarmányokban és a haltápban nem vonja maga után a szervetlen arzén maximális szintjeinek megváltozását. Mivel az arzénnak az állatok és emberek egészségére gyakorolt potenciális kedvezőtlen hatását egy adott takarmányban vagy élelmiszerben található szervetlen frakció határozza meg, és a szerves arzénösszetevőnek igen alacsony toxikus potenciálja van (2), az összarzéntartalom megnövekedett szintje nem befolyásolja az állatok és emberek egészségének védelmét.

               (4)

               A 2002/32/EK irányelv I. mellékletében a maximális szint megállapítása céljából az arzén az összarzéntartalmat jelzi, mivel a szervetlen arzén elemzésére nincs szabványosított rutinmódszer. Olyan esetekre azonban, amelyekben az illetékes hatóságok a szervetlenarzén-tartalom vizsgálatát is megkövetelik, a melléklet meghatározza a szervetlen arzén maximális szintjét is.

               (5)

               Mivel egyes esetekben az extrakciós módszernek jelentős hatása van az összarzén vizsgálati eredményére is, helyénvaló meghatározni a hivatalos ellenőrzések céljára referenciaként használandó extrakciós módszert.

               (6)

               Az illetékes hatóságoktól és az érdekelt szervezetektől származó információk szerint az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alkalmazásában engedélyezett „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó adalékanyagokban jelentős arzéntartalom található. Az állati és az emberi egészség védelme érdekében helyénvaló meghatározni az ilyen adalékanyagok arzéntartalmának maximális szintjeit.

               (7)

               A teobromin tekintetében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2008. június 10-i véleményében (4) arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi maximális szintek egyes állatfajták teljes mértékű védelméhez valószínűleg elégtelenek. Rámutatott arra, hogy esetleg kedvezőtlen hatás jelentkezhet sertéseknél, kutyáknál és lovaknál, valamint a tejelő tehenek tejhozamában. Ezért helyénvaló alacsonyabb maximális szinteket megállapítani.

               (8)

               A Datura sp. alkaloidáinak tekintetében az EFSA 2008. április 9-i véleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy mivel a Datura sp.-ben tropán alkaloidok vannak, az állatok, elsősorban a sertések egészségének védelmében helyénvaló a Datura stramonium L.-re a 2002/32/EK irányelv I. mellékletében meghatározott maximális szinteket minden Datura sp.-re kiterjeszteni.

               (9)

               A ricin tekintetében (Ricinus communis L.) az EFSA 2008. június 10-i véleményében (6) arra a következtetésre jutott, hogy figyelembe véve a Ricinus communis L. (ricin), a Croton tiglium L. (krotin) és az Abrus precatorius L. (abrin) toxinjainak hasonló toxikus hatását, helyénvaló a Ricinus communis L.-re a 2002/32/EK irányelv I. mellékletében meghatározott maximális szinteket a Croton tiglium L.-re és az Abrus precatorius L.-re is alkalmazni mind külön-külön, mind kombinált formában.

               (10)

               A 2002/32/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2002/32/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. július 1-jéig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 23-án.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

      (2)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, az arzénnel mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye. The EFSA Journal (2005) 180, 1–35. o.

      (3)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

      (4)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, a teobrominnal mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye. The EFSA Journal (2008) 725, 1–66. o.

      (5)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, a tropán-alkaloidokkal (a Datura sp.-ből) mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagokkal kapcsolatos szakvéleménye. The EFSA Journal (2008) 691, 1–55. o.

      (6)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, a ricinnel a Ricinus communis-ból mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye. The EFSA Journal (2008) 726, 1–38. o.

      MELLÉKLET
      A 2002/32/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az 1. sorban az arzén helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „1.

                                          Arzén (1)
                                              (2)

                              Takarmány-alapanyagok, kivéve:

                              2

                                          —

                                          fűből, szárított lucernából, szárított lóheréből készült liszt, szárított cukorrépa pép, szárított cukorrépaszelet

                              4

                                          —

                                          pálmamagpogácsa

                              4 (3)

                                          —

                                          foszfátok és mésztartalmú tengeri algák

                              10

                                          —

                                          kalcium-karbonát

                              15

                                          —

                                          magnézium-oxid

                              20

                                          —

                                          halak vagy más tengeri állatok – beleértve a halakat is – feldolgozásából nyert takarmányok

                              25 (3)

                                          —

                                          moszatliszt és moszatlisztből nyert takarmány-alapanyagok.

                              40 (3)

                              Jelölőanyagként használt vasrészecskék.

                              50

                              A nyomelemek funkcionális csoportjához tartozó adalékanyagok, kivéve:

                              30

                                          —

                                          réz-szulfát-pentahidrát és réz-karbonát

                              50

                                          —

                                          cink-oxid, mangán-oxid és réz-oxid.

                              100

                              Teljes értékű takarmányok, kivéve:

                              2

                                          —

                                          halak és prémes állatok teljes értékű takarmányai.

                              10 (3)

                              Kiegészítő takarmányok, kivéve:

                              4

                                          —

                                          ásványi takarmányok.

                              12

                  2.

                  A 10. sorban a teobromin helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „10.

                                          Teobromin

                              Teljes értékű takarmányok, kivéve:

                              300

                                          —

                                          teljes értékű sertéstakarmányok

                              200

                                          —

                                          teljes értékű takarmányok kutyák, nyulak, lovak és prémes állatok számára.

                              50”

                  3.

                  A 14. sorban az „Alkaloidákat, glükozidákat vagy más mérgező anyagokat külön, illetve kombinációban tartalmazó gyommagvak és őröletlen vagy össze nem zúzott termések” helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „14.

                                          Alkaloidákat, glükozidákat vagy más mérgező anyagokat külön, illetve kombinációban tartalmazó gyommagvak és őröletlen vagy össze nem zúzott termések, beleértve:

                              Valamennyi takarmány

                              3 000

                                 Datura sp.

                              1 000”

                  4.

                  A 15. sorban a Ricinus – Ricinus communis L. helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „15.

                                             Ricinus communis L., Croton tiglium L. és Abrus precatorius L. vetőmagja és pelyvája, valamint azok feldolgozott származékai (4), külön, illetve kombinációban

                              Valamennyi takarmány

                              10

                  5.

                  A 34., Croton tiglium L. sort el kell hagyni.

         (1)  A maximális szintek az összarzéntartalomra utalnak.

         (2)  A maximális szintek az arzén egy adott analitikai meghatározására vonatkoznak, amely során az extrakció salétromsavban (5 % m/m) történik 30 percen át forráshőmérsékleten. Bizonyíthatóan egyező extrakciós hatékonysággal rendelkező, egyenértékű extrakciós eljárások alkalmazhatók.

         (3)  Az illetékes hatóságok kérésére a felelős gazdasági szereplőnek elemzést kell végeznie annak bizonyítására, hogy a szervetlenarzén-tartalom 2 ppm-nél alacsonyabb. Ez a vizsgálat különösen fontos a Hizikia fusiform e alga esetében.”

         (4)  Amennyire mikroszkópos vizsgálattal megállapítható.”


title: A Tanács 2000/47/EK irányelve (2000. július 20.) a sör Finnországba történő behozatalára vonatkozó ideiglenes mennyiségi korlátozások tekintetében a 69/169/EGK és a 92/12/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0047

Hivatalos Lap L 193 , 29/07/2000 o. 0073 - 0074

		A Tanács 2000/47/EK irányelve(2000. július 20.)a sör Finnországba történő behozatalára vonatkozó ideiglenes mennyiségi korlátozások tekintetében a 69/169/EGK és a 92/12/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) A jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tárolásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 25-i 92/12/EGK tanácsi irányelv [4] biztosítja Finnországnak a jogot, hogy az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányában meghatározottak szerint fenntartsa a többi tagországból történő, finn adóktól mentes sörbeszerzés 15 literes mennyiségi korlátozását.(2) Finnországnak intézkedéseket kell hoznia annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokból származó sört ne lehessen kedvezőbb körülmények között behozni, mint a tagállamokból származó sört.(3) A 92/12/EGK irányelv 26. cikke felhatalmazza Finnországot arra, hogy 2003. december 31-ig továbbra is alkalmazza a területére a jövedéki adó fizetése nélkül behozható árukra vonatkozó ugyanazon mennyiségi korlátozást, amelyet 1996. december 31-én alkalmazott, amely korlátozás fokozatosan megszűnik.(4) A nemzetközi utazás során történő behozatal forgalmi- és jövedékiadó-mentességére vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedés által megállapított intézkedések harmonizációjáról szóló, 1969. május 28-i 69/169/EGK tanácsi irányelv [5] 4. és 5. cikke engedményekről rendelkezik a tagállamokon kívüli országokból érkező utasok csomagjaiban lévő, jövedékiadó-köteles árukra vonatkozóan, amennyiben ez a behozatal nem kereskedelmi jellegű.(5) A 92/12/EGK irányelv 26. cikkének rendelkezései eltérést jelentenek a belső piac azon alapelvétől, hogy polgárai a saját használatra vásárolt árukat a Közösségen belül újabb vámfizetési kötelezettség nélkül szállíthatják, így e rendelkezések hatályát, amennyire lehetséges, korlátozni kell.(6) Ebben a helyzetben a más tagállamokból történő sörbeszerzésre vonatkozó mennyiségi korlátozást több lépésben helyénvaló növelni annak érdekében, hogy Finnország fokozatosan csatlakozzon a 92/12/EGK irányelv 8. és 9. cikkében meghatározott közösségi szabályokhoz, valamint hogy az említett irányelv 26. cikke (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 2003. december 31-ig biztosított legyen a sörre vonatkozó Közösségen belüli engedmények teljes megszüntetése.(7) Finnországnak a megnövekedett magánbehozatal, többek között a sör magánbehozatala, következtében problémái adódtak az alkoholpolitika, a szociális és egészségügyi politika, valamint a közrend területén.(8) Finnország eltérést kért annak érdekében, hogy a tagállamokon kívüli országokból származó sörbehozatalra legalább 6 literes korlátozást alkalmazhasson.(9) Figyelembe kell venni Finnország földrajzi helyzetét, a határ menti régiók kiskereskedőinek gazdasági nehézségeit, valamint a tagállamokon kívüli országokból származó megnövekedett sörbehozatal okozta jelentős bevételkiesést.(10) Ezért szükséges, hogy felhatalmazzák Finnországot a tagállamokon kívüli országokból származó sörbehozatal tekintetében egy legalább 6 literes mennyiségi korlátozás alkalmazására.(11) Annak érdekében, hogy a finn kiskereskedelem alkalmazkodni tudjon az új helyzethez, ezt az eltérést indokolt a többi tagállamból Finnországba importált sörre vonatkozó korlátozásoknál két évvel hosszabb ideig fenntartani,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 69/169/EGK irányelv 5. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:"(9) A 4. cikk (1) bekezdésétől eltérően, Finnország 2005. december 31-ig jogosult legalább 6 literes mennyiségi korlátozást alkalmazni a tagállamokon kívüli országokból történő sörbehozatalra."2. cikkA 92/12/EGK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének második albekezdése a következő mondattal egészül ki: "Finnország a 69/169/EGK irányelv 5. cikke (9) bekezdését átültető finn jogszabályok hatálybalépésétől kezdve a sörre vonatkozó mennyiségi korlátozást legalább 24 literre, 2001. január 1-jétől legalább 32 literre, 2003. január 1-jétől pedig legalább 64 literre emeli."3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. november 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amennyiben a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen elfogadnak.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2000. július 20-án.a Tanács részérőlaz elnökF. Parly[1] HL 177. E., 2000.6.27., 93. o.[2] A 2000. június 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] A 2000. május 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 76., 1992.3.23., 1. o. A legutóbb a 96/99/EK irányelvvel (HL L 8., 1997.1.11., 12. o.) módosított irányelv.[5] HL L 133., 1969.6.4., 6. o. A legutóbb a 94/4/EK irányelvvel (HL L 60., 1994.3.3., 14. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2009/149/EK irányelve ( 2009. november 27. ) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               28.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 313/65

      A BIZOTTSÁG 2009/149/EK IRÁNYELVE

   (2009. november 27.)
   a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (vasútbiztonsági irányelv) (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség 2008. szeptember 29-én kelt ajánlására (ERA/REC/SAF/02-2008),
   mivel:

               (1)

               A 2004/49/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése lehetőséget ad az irányelv I. mellékletének a közös biztonsági mutatókra irányadó közös fogalommeghatározások és a balesetek költségeinek számítására szolgáló módszerek megállapítása céljából történő módosítására.

               (2)

               A 2004/49/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint a közös biztonsági célok megvalósítása értékelésének megkönnyítése érdekében információkat kell gyűjteni a közös biztonsági mutatókkal kapcsolatban. Az említett irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a közös biztonsági célok mellett – a kockázatok társadalmi elfogadottságából kiindulva – értékelni kell a gazdasági hatásokat is. A közös biztonsági mutatók elsődlegesen arra szolgálnak, hogy mérjék a biztonság területén elért eredményeket, és elősegítsék a közös biztonsági célokra vonatkozó gazdasági hatásvizsgálat elvégzését. Ennek megfelelően indokolt a balesetek folytán a vasúttársaságoknál jelentkező költségeket leíró mutatókról olyan mutatókra áttérni, amelyek a balesetek által a társadalomra gyakorolt gazdasági hatásokat mérik.

               (3)

               A biztonság javulásának pénzösszegben való kifejezését a közpolitikai fellépések szűkös költségvetési forrásainak összefüggésében indokolt látni. Ennek megfelelően az erőforrások hatékony felhasználását biztosító kezdeményezések kiválasztása prioritások felállítását igényli a különböző fellépési lehetőségek között.

               (4)

               Az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (ügynökségi rendelet) (2) 9. cikke azt a feladatot rója az ügynökségre, hogy a biztonságért és a vizsgálatok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok részvételével hozzon létre hálózatot a 2004/49/EK irányelv I. mellékletében felsorolt közös biztonsági mutatók tartalmának meghatározására. Ebben a feladatkörében eljárva az ügynökség 2008. szeptember 29-én ajánlásokat fogalmazott meg a 2004/49/EK irányelv I. mellékletének felülvizsgálatáról, ezen belül pedig a közös biztonsági mutatókra irányadó közös fogalommeghatározások és a balesetek gazdasági hatásainak számítására szolgáló módszerek megállapításáról (ERA/REC/SAF/02-2008).

               (5)

               A 2004/49/EK irányelv I. mellékletét ezért módosítani kell.

               (6)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 96/48/EK irányelv 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2004/49/EK irányelv I. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletében található szöveg lép.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2010. június 18-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében elfogadnak.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 27-én.

            a Bizottság részéről

         Antonio TAJANI

            alelnök

      (1)  HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

      (2)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

      MELLÉKLET

            „I. MELLÉKLET

               KÖZÖS BIZTONSÁGI MUTATÓK

            A biztonsági hatóság évente beszámol a közös biztonsági mutatókról. Az első ilyen beszámolónak a 2010. évre kell vonatkoznia.
            A 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatos mutatókról adott esetben külön kell beszámolni.
            Ha a jelentés benyújtását követően új tényekre vagy hibákra derül fény, a biztonsági hatóság az érintett évre vonatkozó mutatókat az első alkalmas időpontban, de legkésőbb a következő éves beszámolóban módosítja vagy helyesbíti.
            A balesetekkel összefüggésben az 1. pontban meghatározott mutatókra – az információk rendelkezésre állásának függvényében – a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) irányadó.
            1.   Balesetekre vonatkozó mutatók

                        1.1.

                        A jelentős balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma, a következő balesettípusok szerinti bontásban is:

                                    —

                                    vonatok ütközése, az űrszelvényen belüli akadályokkal való ütközést is beleértve,

                                    —

                                    vonatok kisiklása,

                                    —

                                    vasúti átjárókban bekövetkezett balesetek, a gyalogosokat érintő baleseteket is beleértve,

                                    —

                                    mozgó vasúti jármű által okozott, személyeket érintő balesetek, kivéve az öngyilkosságot,

                                    —

                                    vasúti járműben keletkezett tűzesetek,

                                    —

                                    egyéb.

                              Minden jelentős balesetről az eredeti baleset típusa szerint kell beszámolni, akkor is, ha a másodlagos baleset következményei súlyosabbak, így például egy vonatkisiklást követő tűz esetében.

                        1.2.

                        A súlyos sérülést szenvedett személyek és a halálos áldozatok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a baleset típusa és a következő kategóriák szerinti bontásban:

                                    —

                                    utasok (összes utaskilométerre és a személyszállító vonatok összes vonatkilométerére vonatkoztatva is),

                                    —

                                    alkalmazottak, a vállalkozó személyzetét is beleértve,

                                    —

                                    vasúti átjárók igénybe vevői,

                                    —

                                    a vasúti létesítményeken illetéktelenül tartózkodó személyek,

                                    —

                                    mások.

                  2.   Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

            A veszélyesáru-szállítás körében bekövetkezett balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a következő kategóriák szerinti bontásban:

                        —

                        legalább egy olyan vonatot érintő baleset, amely veszélyes árut szállított, a függelék fogalommeghatározása szerint,

                        —

                        azon balesetek száma, amelyek következtében veszélyes áruk a környezetbe jutottak.

                  3.   Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

            Az öngyilkosságok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma.
            4.   Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

            A következő események abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma:

                        —

                        síntörés,

                        —

                        vágánykivetődés,

                        —

                        a biztonságot veszélyeztető jelzési hibák,

                        —

                        tilos jelzés túlfutása,

                        —

                        üzemben lévő jármű kerék- vagy tengelytörése.

                  Minden olyan körülményről be kell számolni, amely balesetet idézhetett volna elő, függetlenül attól, hogy okozott-e balesetet vagy sem. A baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó közös biztonsági mutatóknak tartalmazniuk kell azokat a körülményeket is, amelyek balesetet okoztak; az okozott balesetet, amennyiben jelentős volt, ezen túlmenően az 1. pont szerinti balesetekre vonatkozó közös biztonsági mutatókban is figyelembe kell venni.
            5.   Mutatók a balesetek gazdasági hatásainak számításához

            A következő paraméterek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) összege euróban:

                        —

                        a halálesetek és a súlyos sérülések száma, megszorozva a balesetmegelőzési értékkel,

                        —

                        a környezetkárosítás költsége,

                        —

                        a vasúti jármű és az infrastruktúra fizikai károsodásának költsége,

                        —

                        a baleset miatti késések költsége.

                  A biztonsági hatóság vagy valamennyi baleset gazdasági hatásairól beszámol, vagy csak a jelentős balesetekéről. Választását a 18. cikk szerinti éves beszámolóban egyértelműen megjelöli.
            A balesetmegelőzési érték a személyi sérüléssel járó baleset megelőzéséhez a társadalom által társított értéket jelenti, ennélfogva a balesetben részes személyek kártérítési kötelezettségének megállapítására nem használható fel.
            6.   Az infrastruktúra műszaki biztonságára és az ennek érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

                        6.1.

                        Az üzemben lévő automatikus vonatbiztosítással (ATP-rendszer) felszerelt vágányok százalékos aránya; az üzemben levő ATP-rendszer mellett megtett vonatkilométerek százalékos aránya.

                        6.2.

                        Vasúti átjárók abszolút és relatív (vonalkilométerre és vágánykilométerre vonatkoztatott) száma a következő nyolc típus szerinti bontásban:

                                    a)

                                    biztosított vasúti átjáró:

                                                i.

                                                automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel;

                                                ii.

                                                automatikus igénybevevő-oldali védelemmel;

                                                iii.

                                                automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel;

                                                iv.

                                                automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel, továbbá vasútoldali védelemmel;

                                                v.

                                                kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel;

                                                vi.

                                                kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel;

                                                vii.

                                                kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel;

                                    b)

                                    biztosítás nélküli vasúti átjáró.

                  7.   A biztonságirányításra vonatkozó mutatók

            Az infrastruktúra működtetői és a vasúttársaságok által végzett, a biztonságirányítási rendszer dokumentációjában meghatározott belső ellenőrzések. Az összes elvégzett ellenőrzés száma és százalékos aránya az előírt (és/vagy tervezett) ellenőrzések számához viszonyítva.
            8.   Fogalommeghatározások

            A közös biztonsági mutatókra és a balesetek gazdasági hatásainak számítását szolgáló módszerekre vonatkozó közös fogalommeghatározásokat a függelék tartalmazza.

               Függelék

                  Fogalommeghatározások a közös biztonsági mutatók és a balesetek gazdasági hatásainak számítására szolgáló módszerek értelmezéséhez

               1.   Balesetekre vonatkozó mutatók

                           1.1.

                           »Jelentős baleset«: minden olyan baleset, amely legalább egy mozgásban lévő vasúti járművet érint, és legalább egy személy halálát vagy súlyos sérülését idézi elő, vagy jelentős kárt okoz a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben, vagy jelentős forgalmi zavart okoz. Nem tartoznak ide a műhelyekben, a raktárakban és a járműtelephelyeken bekövetkező balesetek.

                           1.2.

                           »Jelentős kár a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben«: legalább 150 000 EUR értékű kár.

                           1.3.

                           »Jelentős forgalmi zavar«: olyan forgalmi zavar, amelynek következtében valamely vasúti fővonalon a vonatforgalom legalább hat órán át szünetel.

                           1.4.

                           »Vonat«: egy vagy több mozdony vagy vasúti motorkocsi által vontatott egy vagy több olyan vasúti jármű, továbbá önállóan közlekedő olyan vasúti motorkocsi, amely egy meghatározott szám vagy egyedi elnevezés alatt egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig közlekedik. Vonatnak minősül az üres mozdonymenet, vagyis az önmagában közlekedő mozdony is.

                           1.5.

                           »Vonatok ütközése, az űrszelvényen belüli akadályokkal való ütközést is beleértve«: vonat valamely része és másik vonat valamely része vagy a következő objektumok közötti frontális ütközés, ráfutásos ütközés vagy oldalütközés:

                                       i.

                                       tolatásban részt vevő vasúti jármű;

                                       ii.

                                       a vasúti pályán vagy annak közelében lévő, oda rögzített vagy ott ideiglenesen jelen lévő tárgy (a vasúti átjáróban az átkelő jármű vagy az átjáró igénybe vevője által elhagyott tárgy kivételével).

                           1.6.

                           »Vonatkisiklás«: minden olyan esemény, amelynek során a vonat legalább egy kereke a vasúti sínt elhagyja.

                           1.7.

                           »Vasúti átjáróban bekövetkezett baleset«: szintbeni vasúti átjáróban bekövetkező olyan baleset, amelyben legalább egy vasúti jármű, valamint egy vagy több átkelő jármű, az átjáró más igénybe vevője (például gyalogos), vagy átkelő jármű vagy az átjáró valamely igénybe vevője által a vasúti pályán vagy annak közelében elhagyott, ideiglenesen ott lévő más tárgy vesz részt.

                           1.8.

                           »Mozgó vasúti jármű által okozott, személyeket érintő baleset«: egy vagy több személyt érintő olyan baleset, amelynek során az adott személyt vagy személyeket a vasúti jármű elüti, vagy a vasúti járműhöz rögzített vagy arról leváló valamely tárgy megüti. Ide tartozik a vasúti járműről leeső személy, valamint a vasúti járművön utazó olyan személy is, aki a jármű belsejében elesik vagy akit szabaddá váló tárgy megüt.

                           1.9.

                           »Vasúti járműben keletkezett tűzeset«: a vasúti járműben (beleértve rakományát is) a kiindulási állomás és a rendeltetési állomás közötti közlekedése közben (beleértve a kiindulási állomáson, a közbenső állomásokon és megállóhelyeken, valamint a rendeltetési állomáson való tartózkodását is) vagy vonatrendezés közben bekövetkező tűzeset vagy robbanás.

                           1.10.

                           »Egyéb baleset«: az említetteken (vonatok ütközése, vonatkisiklás, vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, mozgó vasúti jármű által okozott, személyeket érintő baleset, vasúti járműben keletkezett tűzeset) kívül valamennyi típusú baleset.

                           1.11.

                           »Utas«: olyan személy, aki vasúton utazik, a vonatszemélyzet tagját nem beleértve. A balesetekre vonatkozó statisztikai kimutatásokban a mozgó vonatra való felszállást vagy a mozgó vonatról való leszállást megkísérlő utast is számításba kell venni.

                           1.12.

                           »Alkalmazott (a vállalkozó személyzetét és az önálló vállalkozót is beleértve)«: olyan személy, akinek foglalkoztatása a vasúttal kapcsolatos, és a baleset időpontjában munkáját végzi. A fogalom magában foglalja a vonatszemélyzet tagját, valamint a vasúti járművek és a vasúti infrastruktúra kezelését végző személyt is.

                           1.13.

                           »Vasúti átjáró igénybe vevője«: olyan személy, aki vasútvonalon való átkelés céljából bármilyen közlekedési eszközön vagy gyalogosan szintbeni vasúti átjárót vesz igénybe.

                           1.14.

                           »Vasúti létesítményen illetéktelenül tartózkodó személy«: olyan személy, aki olyan vasúti létesítményen tartózkodik, ahol tilos volna tartózkodnia, kivéve a vasúti átjáró igénybe vevőjét.

                           1.15.

                           »Mások (harmadik személyek)«: minden olyan személy, aki a fenti fogalommeghatározások értelmében nem »utas«, nem »alkalmazott, a vállalkozó személyzetét is beleértve«, nem »vasúti átjáró igénybe vevője« és nem »vasúti létesítményen illetéktelenül tartózkodó személy«.

                           1.16.

                           »Halálos áldozat (haláleset)«: olyan személy, aki a baleset következtében a helyszínen vagy a balesetet követően 30 napon belül elhunyt, kivéve az öngyilkosságot elkövető személyt.

                           1.17.

                           »Súlyos sérülést szenvedett személy (súlyos sérülés)«: olyan sérült, aki baleset következtében 24 óránál hosszabb ideig kórházi kezelésre szorult, kivéve az öngyilkossági kísérletet elkövető személyt.

                     2.   Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

                           2.1.

                           »A veszélyesáru-szállítás körében bekövetkezett baleset«: olyan baleset vagy váratlan esemény, amely a RID (2)/ADR 1.8.5. szakasza értelmében bejelentési kötelezettség alá esik.

                           2.2.

                           »Veszélyes áru«: olyan anyag vagy tárgy, amelynek fuvarozása a RID értelmében tilos vagy csak az ott előírt feltételekkel engedélyezett.

                     3.   Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

                           3.1.

                           »Öngyilkosság«: az illetékes nemzeti hatóság regisztrációja és minősítése alapján halállal végződő olyan cselekmény, amelynek során a személy önszántából saját magán testi sérülést idéz elő.

                     4.   Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

                           4.1.

                           »Síntörés«: az a jelenség, amelynek során egy sín két vagy több darabra válik szét vagy egy sínről fémdarab válik le oly módon, hogy a sínben hosszirányban 50 mm-nél, a futófelületre merőleges értelemben 10 mm-nél nagyobb folytonossági hiány keletkezik.

                           4.2.

                           »Vágánykivetődés«: a vágány folytonosságával vagy geometriájával összefüggő olyan meghibásodás, amely a biztonság meghatározott szintjének fenntartása érdekében vágányzár alkalmazását vagy sebességkorlátozás azonnali bevezetését teszi szükségessé.

                           4.3.

                           »Biztonságot veszélyeztető jelzési hiba«: jelzőrendszer olyan meghibásodása, amelynek következtében a kiadott jelzés (akár az infrastruktúra, akár a vasúti jármű felé) a szükségesnél enyhébb mértékű korlátozásra utasít.

                           4.4.

                           »Tilos jelzés túlfutása«: olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez.
                           »Engedélyezetten túli mozgás«: a következő objektumok melletti elhaladás:

                                       —

                                       a pálya menti színes fényjelző vagy alakjelző, ha veszélyt jelez vagy megállj jelzést ad, és automatikus vonatbefolyásoló rendszer (ATCS-rendszer) vagy ATP-rendszer nem üzemel,

                                       —

                                       az ATCS- vagy az ATP-rendszer által a biztonsággal összefüggésben adott menetengedély végpontja,

                                       —

                                       a szabályzat értelmében szóbeli vagy írásbeli engedélyben megjelölt pont,

                                       —

                                       a »megállás helye« jelző (az ütközőbakot nem beleértve) és a kézi jelzés.

                                 Nem tartozik ide az az eset, amikor vontatójármű nélküli vasúti jármű vagy felügyelet nélkül hagyott vonat fut túl tilos jelzést. Nem tartozik ide az az eset sem, amikor a jelzőt bármely okból nem állítják kellő időben tilosra ahhoz, hogy a vonat a jelző előtt megállítható legyen.
                           A nemzeti biztonsági hatóság a négy mutatóról külön-külön is beszámolhat, de minden esetben be kell számolnia legalább a négy mutató mindegyikét tartalmazó összesített mutatóról.

                           4.5.

                           »Kerék- vagy tengelytörés«: kerék vagy tengely alapvető alkotóelemében bekövetkező olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában.

                     5.   Közös módszertan a balesetek gazdasági hatásainak számításához

                           5.1.

                           A balesetmegelőzési értéket a következő összetevők alkotják:

                                       1.

                                       a biztonság önmagában vett értéke: az alkalmazás szerinti országban elvégzett kikérdezéses (közvetlen) preferenciamérésekből a fizetési hajlandóságra vonatkozóan származtatott értékek;

                                       2.

                                       a közvetlen és a közvetett gazdasági költség, vagyis az adott tagállamban becsült olyan költségértékek, amelyek magukban foglalják:

                                                   —

                                                   az orvosi és a rehabilitációs költségeket,

                                                   —

                                                   a bírósági eljárás költségeit, a rendőrség, a baleset kivizsgálásában részt vevő magánszervezetek és a mentőszolgálat költségeit, valamint a biztosítási ügyintézési költségeket,

                                                   —

                                                   a termeléskiesést, vagyis azon áruk és szolgáltatások társadalmi értékét, amelyeket az adott személy előállíthatott volna, ha a baleset nem következett volna be.

                           5.2.

                           A biztonság önmagában vett értéke és a közvetlen és a közvetett gazdasági költségek felvételének közös elvei:
                           A biztonság önmagában vett értéke vonatkozásában azt, hogy a rendelkezésre álló becslések megfelelőek-e, a következő megfontolások alapján kell megítélni:

                                       —

                                       a becsléseknek olyan értékelési rendszerhez kell illeszkedniük, amely a közlekedési ágazatban bekövetkező halálesetek kockázatának csökkentésére vonatkozik, és kikérdezéses (közvetlen) preferenciamérések felhasználásával kell törekedniük a fizetési hajlandóság meghatározására,

                                       —

                                       a válaszadói mintának az érintett populációra nézve reprezentatívnak kell lennie. A mintának – a populáció más lényeges társadalmi-gazdasági és demográfiai jellemzőinek eloszlásán túlmenően – reprezentatívnak kell lennie különösen a populáció kor és jövedelem szerinti megoszlására nézve,

                                       —

                                       a fizetési hajlandóság meghatározásához a kérdőíveket úgy kell összeállítani, hogy a rajtuk szereplő kérdések a válaszadók számára egyértelműek és tartalmasak legyenek.

                                 A közvetlen és a közvetett gazdasági költségeket a társadalomra háruló valós költségekből kiindulva kell felvenni.

                           5.3.

                           »A környezetkárosítás költsége«: a károsodott területnek a vasúti balesetet megelőző állapotra való helyreállításához a vasúttársaság, illetve az infrastruktúra működtetője által viselendő költség, melynek összegét a vasúttársaság, illetve az infrastruktúra működtetője korábbi tapasztalataiból kiindulva kell felvenni.

                           5.4.

                           »A vasúti jármű és az infrastruktúra fizikai károsodásának költsége«: ha a vasúti jármű vagy infrastruktúra javításra alkalmatlan, akkor az azonos funkciók ellátására képes és azonos műszaki paraméterekkel rendelkező vasúti járművel vagy infrastruktúrával való helyettesítés költsége; ha nem, akkor a javítható vasúti jármű vagy infrastruktúra baleset előtti állapota helyreállításának költsége. A költségbecslést mindkét esetben a vasúttársaság, illetve az infrastruktúra működtetője végzi el saját korábbi tapasztalataiból kiindulva. A fogalom magában foglalja a vasúti jármű haszonbérbe vételének költségét is abban az esetben, ha a károsodott jármű helyettesítésére új járművet kell igénybe venni.

                           5.5.

                           »A baleset miatti késések költsége«: a vasút igénybe vevőinél (az utasoknál és a teherfuvarozási szolgáltatás igénybe vevőinél) a baleset következtében jelentkező késések pénzben kifejezett értéke, amelyet a következő modell alapján kell számítani:
                           VT= az utazási időben elért megtakarítás pénzben kifejezett értéke
                           A vonaton utazó utas idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva)

                                       VTP = [Munkacélú utasok VT-je]*[Munkacélú utasok százalékos aránya éves átlagban] + [Nem munkacélú utasok VT-je]*[Nem munkacélú utasok százalékos aránya éves átlagban]

                                       A VT értékét EUR/utas/óra egységben kell kifejezni.

                                 A tehervonat idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva)

                                       VTF = [a tehervonatok VT-je]*[tonnakilométer/vonatkilométer]

                                       A VT értékét EUR/tonna/óra egységben kell kifejezni

                                       Vonatonként szállított áru mennyisége tonnában, éves átlagban = tonnakilométer/vonatkilométer

                                 CM= a vonat 1 perces késésének költsége

                              Személyszállító vonat

                                       CMP = K1*(VTP/60)*[utaskilométer/vonatkilométer]

                                       Vonatonként szállított utasok száma éves átlagban = utaskilométer/vonatkilométer

                              Tehervonat

                                       CMF = K2* (VTF/60)

                                       A K1 és a K2 tényező az idő pénzben kifejezett értéke és a késés pénzben kifejezett értéke közötti összefüggést fejezi ki, és értékét kikérdezéses (közvetlen) preferenciamérések alapján kell felvenni, figyelemmel arra, hogy a késés miatt elvesztegetett időt az emberek sokkal negatívabban értékelik, mint az eleve utazásra szánt időt.

                                 A baleset miatti késések költsége = CMP*(A személyszállító vonat késése percben kifejezve) + CMF*(A tehervonat késése percben kifejezve)

                  A modell alkalmazási tartománya

               A késések költségét valamennyi – jelentős és nem jelentős – balesetre ki kell számítani.
               A késéseket a következők szerint kell számításba venni:

                           —

                           valós késések azon a vasútvonalon, ahol a baleset bekövetkezett,

                           —

                           valós – vagy ha ez nem lehetséges, becsült – késések a többi érintett vonalon.

                     6.   Az infrastruktúra műszaki biztonságára és az ennek érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

                           6.1.

                           »Automatikus vonatbiztosítás (ATP)«: olyan rendszer, amely a jelzéseknek és a sebességkorlátozásoknak a sebesség felügyelete révén szerez érvényt, és a jelzéseknél automatikusan megállítja a vonatot.

                           6.2.

                           »Vasúti átjáró«: a vasút és valamely közlekedőút közötti, az infrastruktúra működtetője által elismert, a nagyközönség vagy egyes igénybe vevők számára nyitva álló szintbeni kereszteződés. A fogalom nem terjed ki az állomás peronjai közötti átjárókra, sem a vágányokon átvezető, kizárólag az alkalmazottak által használható átkelőkre.

                           6.3.

                           »Közlekedőút«: a közút, a magántulajdonban lévő út, az utca, a főközlekedési út, a gyalogosok és a kerékpárosok számára fenntartott út, valamint az emberek, állatok, járművek vagy gépek közlekedésére szolgáló egyéb út.

                           6.4.

                           »Biztosított vasúti átjáró«: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői a közeledő vonattal szemben védelemben részesülnek vagy a közeledő vonatról figyelmeztetést kapnak oly módon, hogy bizonyos eszközök vagy készülékek aktiválódnak, amikor az igénybe vevő számára az átjárón való átkelés nem biztonságos.

                                       —

                                       Védelem fizikai eszközökkel:

                                                   —

                                                   fél- vagy teljes sorompóval,

                                                   —

                                                   kapuval.

                                       —

                                       Figyelmeztetés a vasúti átjáróban elhelyezett helyhez között készülékkel:

                                                   —

                                                   látható jelzéssel: fénysorompóval,

                                                   —

                                                   hangjelzéssel: csengővel, kürttel, dudával stb.,

                                                   —

                                                   fizikai eszközzel, például a közútba beépített bukkanó okozta rezgések útján.

                                 A biztosított vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:

                                       1.

                                       »Vasúti átjáró automatikus igénybevevő-oldali védelemmel és/vagy figyelmeztető jelzéssel«: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáróban működő védelmet és/vagy figyelmeztető jelzést a közeledő vonat aktiválja.
                                       Ezek a vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:

                                                   i.

                                                   automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel ellátott átjáró;

                                                   ii.

                                                   automatikus igénybevevő-oldali védelemmel ellátott átjáró;

                                                   iii.

                                                   automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel ellátott átjáró;

                                                   iv.

                                                   automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel, továbbá vasútoldali védelemmel ellátott átjáró.
                                                   »Vasútoldali védelem«: olyan jelző vagy más vonatbiztosító rendszer, amely a vonat továbbhaladását csak akkor engedi, ha a vasúti átjáró igénybevevő-oldali védelme aktiválva van és a vasúti átjáróban nem tartózkodik senki; a rendszer ez utóbbit kamerás megfigyelés útján és/vagy akadályfelismerő készülékkel állapítja meg.

                                       2.

                                       »Vasúti átjáró kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel és/vagy figyelmeztető jelzéssel«: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáróban működő védelem és/vagy figyelmeztető jelzés aktiválása kézi úton történik, és a vonat nem kap automatikusan külön jelzést arról, hogy a vasúti átjáróban működő védelem és/vagy figyelmeztető jelzés aktiválása megtörtént.
                                       Ezek a vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:

                                                   v.

                                                   kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel ellátott átjáró;

                                                   vi.

                                                   kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel ellátott átjáró;

                                                   vii.

                                                   kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel ellátott átjáró.

                           6.5.

                           »Biztosítás nélküli vasúti átjáró«: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői semmiféle figyelmeztető jelzést nem kapnak, sem védelemben nem részesülnek, amikor számukra az átjárón való átkelés nem biztonságos.

                     7.   A biztonságirányításra vonatkozó mutatók

                           7.1.

                           »Ellenőrzés«: olyan módszeres, független és dokumentált folyamat, amelynek célja auditinformációk gyűjtése, valamint az összegyűjtött információk tárgyilagos értékelése útján az auditkritériumok teljesülési fokának meghatározása.

                     8.   Fogalommeghatározások a relatív mennyiségek viszonyítási alapjának felvételéhez

                           8.1.

                           »Vonatkilométer«: egy vonat mozgása egy kilométer távolságon. Távolságként a ténylegesen megtett távolságot, ha ez rendelkezésre áll, egyébként pedig a kiindulási és a rendeltetési hely közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni.

                           8.2.

                           »Utaskilométer«: egy utas vasúti szállítása egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni.

                           8.3.

                           »Vonalkilométer«: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében a kiindulási és a rendeltetési hely közötti távolságot csak egyszeresen kell figyelembe venni.

                           8.4.

                           »Vágánykilométer«: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében mindegyik vágányt figyelembe kell venni.

                     ”

         (1)  HL L 14., 2003.1.21., 1. o.

         (2)  A veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzat (RID), amelyet a közösségi jogba a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.) épített be.


title: A Bizottság 2000/39/EK irányelve (2000. június 8.) a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló 98/24/EK tanácsi irányelv végrehajtásával kapcsolatban a javasolt foglalkozási expozíciós határértékek első listájának létrehozásárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0039

Hivatalos Lap L 142 , 16/06/2000 o. 0047 - 0050

		A Bizottság 2000/39/EK irányelve(2000. június 8.)a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló 98/24/EK tanácsi irányelv végrehajtásával kapcsolatban a javasolt foglalkozási expozíciós határértékek első listájának létrehozásáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottság véleményére,mivel:(1) A 98/24/EK irányelv értelmében a Bizottságnak javaslatot kell tennie a munkavállalók vegyi kockázatokkal szembeni védelmére vonatkozó európai célkitűzésekre, foglalkozási expozíciós határértékek formájában, amelyeket közösségi szinten kell meghatározni.(2) A Bizottságot e feladatának elvégzésében a 95/320/EK bizottsági határozatával [2] létrehozott, vegyi anyagokkal kapcsolatos foglalkozási expozíciós határértékeket meghatározó tudományos bizottság (SCOEL) segíti.(3) Minden olyan vegyi anyagra vonatkozóan, amelyre közösségi szinten javasolt foglalkozási expozíciós határértéket állapítottak meg, a tagállamoknak – a közösségi határérték figyelembevételével – meg kell állapítaniuk a nemzeti foglalkozási expozíciós határértéket, annak jellegét a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban meghatározva.(4) A javasolt foglalkozási expozíciós határértékeket a munkavállalók munkahelyi, a veszélyes vegyi anyagokból eredő kockázatokkal szembeni egészségvédelmének biztosításával kapcsolatos átfogó megközelítés fontos részének kell tekinteni.(5) A munkájuk során vegyi, fizikai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelemről szóló, 1980. november 27-i 80/1107/EGK tanácsi irányelv [3] keretén belül a 91/322/EGK bizottsági irányelv [4], valamint a 96/94/EK bizottsági irányelv [5] létrehozta a javasolt foglalkozási expozíciós határértékek első, illetve második listáját.(6) A 80/1107/EGK irányelvet 2001. május 5-ével hatályon kívül helyezte a 98/24/EK irányelv.(7) Helyénvaló a 98/24/EK irányelv keretében újból rendelkezni a javasolt foglalkozási expozíciós határértékekről, amelyeket a 80/1107/EGK irányelv keretében a 91/322/EGK, valamint a 96/94/EK irányelv határozott meg.(8) A mellékletben foglalt listán megtalálhatók a 96/94/EK irányelv mellékletében meghatározott anyagok, illetve más olyan anyagok, amelyekkel kapcsolatban a SCOEL javasolt foglalkozási expozíciós határértékeket ajánlott a foglalkozás-egészségügyi hatásokra vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb tudományos adatok értékelését követően, valamint figyelembe véve a mérési technikák használhatóságát. A fentiekre tekintettel és az egyértelműség érdekében a 96/94/EK irányelvet át kell dolgozni.(9) Egyes anyagok tekintetében szükséges rövid távú expozíciós határértékek megállapítása a rövid távú expozíció hatásainak figyelembevétele érdekében.(10) Egyes anyagok esetében a lehető legmagasabb színvonalú védelem biztosítása érdekében szükséges a bőrön keresztül történő behatolás lehetőségét is figyelembe venni.(11) Ez az irányelv gyakorlati lépést jelent a belső piac szociális dimenziójának megvalósítása felé.(12) Az ebben az irányelvben foglalt rendelkezések összhangban vannak a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv [6] 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv közösségi szintű, javasolt foglalkozási expozíciós határértékeket állapít meg a mellékletben foglalt vegyi anyagok vonatkozásában.2. cikkA tagállamok a közösségi határértékek figyelembevételével megállapítják a mellékletben felsorolt vegyi anyagok tekintetében a nemzeti foglalkozási expozíciós határértékeket.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2001. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkA 96/94/EK irányelv a 3. cikk (1) bekezdésében említett időpontban hatályát veszti.5. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2000. június 8-án.a Bizottság részérőlAnna Diamantopouloua Bizottság tagja[1] HL L 131., 1998.5.5., 11. o.[2] HL L 188., 1995.8.9., 14. o.[3] HL L 327., 1980.12.3., 8. o.[4] HL L 177., 1991.7.5., 22. o.[5] HL L 338., 1996.12.28., 86. o.[6] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETJAVASOLT FOGLALKOZÁSI EXPOZÍCIÓS HATÁRÉRTÉKEKEINECS | CAS | Az anyag neve | Határérték | Megjegyzés |Nyolc óra | Rövid táv |mg/m3 | ppm | mg/m3 | ppm |200–467–2 | 60–29–7 | dietil-éter | 308 | 100 | 616 | 200 | – |200–662–2 | 67–64–1 | aceton | 1210 | 500 | – | – | – |200–663–8 | 67–66–3 | kloroform | 10 | 2 | – | – | bőr |200–756–3 | 71–55–6 | 1,1,1-triklór-etán | 555 | 100 | 1110 | 200 | – |200–834–7 | 75–04–7 | etilamin | 9,4 | 5 | – | – | – |200–863–5 | 75–34–3 | 1,1-diklór-etán | 412 | 100 | – | – | bőr |200–870–3 | 75–44–5 | foszgén | 0,08 | 0,02 | 0,4 | 0,1 | – |200–871–9 | 75–45–6 | klór-difluor-metán | 3600 | 1000 | – | – | – |201–159–0 | 78–93–3 | butanon | 600 | 200 | 900 | 300 | – |201–176–3 | 79–09–4 | propionsav | 31 | 10 | 62 | 20 | – |202–422–2 | 95–47–6 | o-xilol | 221 | 50 | 442 | 100 | bőr |202–425–9 | 95–50–1 | 1,2-diklór-benzol | 122 | 20 | 306 | 50 | bőr |202–436–9 | 95–63–6 | 1,2,4-trimetil-benzol | 100 | 20 | – | – | – |202–704–5 | 98–82–8 | kumol | 100 | 20 | 250 | 50 | bőr |202–705–0 | 98–83–9 | 2-fenil-propén | 246 | 50 | 492 | 100 | – |202–849–4 | 100–41–4 | etil-benzol | 442 | 100 | 884 | 200 | bőr |203–313–2 | 105–60–2 | e-kaprolaktám (por és pára) | 10 | – | 40 | – | – |203–388–1 | 106–35–4 | heptán-3-on | 95 | 20 | – | – | – |203–396–5 | 106–42–3 | p-xilol | 221 | 50 | 442 | 100 | bőr |203–400–5 | 106–46–7 | 1, 4-diklór-benzol | 122 | 20 | 306 | 50 | – |203–470–7 | 107–18–6 | allilalkohol | 4,8 | 2 | 12,1 | 5 | bőr |203–473–3 | 107–21–1 | etilén-glikol | 52 | 20 | 104 | 40 | bőr |203–539–1 | 107–98–2 | 1-metoxi-propanol-2 | 375 | 100 | 568 | 150 | bőr |203–550–1 | 108–10–1 | 4-metilpentán-2-on | 83 | 20 | 208 | 50 | – |203–576–3 | 108–38–3 | m-xilol | 221 | 50 | 442 | 100 | bőr |203–603–9 | 108–65–6 | 2-metoxi-1-metil-etil-acetát | 275 | 50 | 550 | 100 | bőr |203–604–4 | 108–67–8 | mezitilén (trimetil-benzol) | 100 | 20 | – | – | – |203–628–5 | 108–90–7 | klór-benzol | 47 | 10 | 94 | 20 | – |203–631–1 | 108–94–1 | ciklohexanon | 40,8 | 10 | 81,6 | 20 | bőr |203–632–7 | 108–95–2 | fenol | 7,8 | 2 | – | – | bőr |203–726–8 | 109–99–9 | tetrahidrofurán | 150 | 50 | 300 | 100 | bőr |203–737–8 | 110–12–3 | 5-metil-hexán-2-on | 95 | 20 | – | – | – |203–767–1 | 110–43–0 | heptán-2-on | 238 | 50 | 475 | 100 | bőr |203–808–3 | 110–85–0 | piperazin | 0,1 | – | 0,3 | – | – |203–905–0 | 111–76–2 | 2-butoxi-etanol | 98 | 20 | 246 | 50 | bőr |203–933–3 | 112–07–2 | 2-butoxi-etil-acetát | 133 | 20 | 333 | 50 | bőr |204–065–8 | 115–10–6 | dimetil-éter | 1920 | 1000 | – | – | – |204–428–0 | 120–82–1 | 1,2,4-triklór-benzol | 15,1 | 2 | 37,8 | 5 | bőr |204–469–4 | 121–44–8 | trietil-amin | 8,4 | 2 | 12,6 | 3 | bőr |204–662–3 | 123–92–2 | izopentil-acetát | 270 | 50 | 540 | 100 | – |204–697–4 | 124–40–3 | dimetil-amin | 3,8 | 2 | 9,4 | 5 | – |204–826–4 | 127–19–5 | N, N-dimetil-acetamid | 36 | 10 | 72 | 20 | bőr |205–480–7 | 141–32–2 | n-butil-akrilát | 11 | 2 | 53 | 10 | – |205–563–8 | 142–82–5 | n-heptán | 2085 | 500 | – | – | – |208–394–8 | 526–73–8 | 1, 2, 3-trimetil-benzol | 100 | 20 | – | – | – |208–793–7 | 541–85–5 | 5-metilheptán-3-on | 53 | 10 | 107 | 20 | – |210–946–8 | 626–38–0 | 1-metil-butil-acetát | 270 | 50 | 540 | 100 | – |211–047–3 | 628–63–7 | pentil-acetát | 270 | 50 | 540 | 100 | – |620–11–1 | 3-pentil-acetát | 270 | 50 | 540 | 100 | – |625–16–1 | terc-amil-acetát | 270 | 50 | 540 | 100 | – |215–535–7 | 1330–20–7 | xilol, kevert izomerek, tiszta | 221 | 50 | 442 | 100 | bőr |222–995–2 | 3689–24–5 | szulfotep | 0,1 | – | – | – | bőr |231–634–8 | 7664–39–3 | hidrogén-fluorid | 1,5 | 1,8 | 2,5 | 3 | – |231–131–3 | 7440–22–4 | ezüst, fémes | 0,1 | – | – | – | – |231–595–7 | 7647–01–0 | hidrogén-klorid | 8 | 5 | 15 | 10 | – |231–633–2 | 7664–38–2 | ortofoszforsav | 1 | – | 2 | – | – |231–635–3 | 7664–41–7 | ammónia, vízmentes | 14 | 20 | 36 | 50 | – |231–954–8 | 7782–41–4 | fluor | 1,58 | 1 | 3,16 | 2 | – |231–978–9 | 7783–07–5 | dihidrogén szelenid | 0,07 | 0,02 | 0,17 | 0,05 | – |233–113–0 | 10035–10–6 | hidrogén-bromid | – | – | 6,7 | 2 | – |247–852–1 | 26628–22–8 | nátrium-azid | 0,1 | – | 0,3 | – | bőr |252–104–2 | 34590–94–8 | (2-metoximetiletoxi)-propanol | 308 | 50 | – | – | bőr |fluorid, szervetlen | 2,5 | – | – | – | – |--------------------------------------------------


title: A Bizottság 98/22/EK irányelve (1998. április 15.) a harmadik országokból érkező növényeken, növényi termékeken és egyéb árukon a rendeltetési helyükön kívüli közösségi ellenőrző állomásokon végzett növény-egészségügyi vizsgálatok minimális feltételeiről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0022

Hivatalos Lap L 126 , 28/04/1998 o. 0026 - 0028

		A Bizottság 98/22/EK irányelve(1998. április 15.)a harmadik országokból érkező növényeken, növényi termékeken és egyéb árukon a rendeltetési helyükön kívüli közösségi ellenőrző állomásokon végzett növény-egészségügyi vizsgálatok minimális feltételeirőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 98/2/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a növények vagy növényi eredetű termékek károsító szervezeteinek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 1976. december 21-i 77/93/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 12. cikke (6) bekezdése utolsó előtti albekezdésére,mivel a 77/93/EGK irányelv V. melléklete B. részében felsorolt harmadik országból származó növények, növényi termékek vagy más anyagok növény-egészségügyi vizsgálatát hatékonyan kell működtetni, e vizsgálatoknak a rendeltetési helyen kívüli ellenőrző állomásokon való elvégzésére összehangolt minimális feltételeket kell meghatározni;mivel az ilyen növény-egészségügyi vizsgálat elvégzéséhez megállapított minimális feltételeknek figyelembe kell venniük a 77/93/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett ellenőrző állomásokért felelős hivatalos szervekre vonatkozó szakmai követelményeket és a szükséges növény-egészségügyi vizsgálat elvégzését lehetővé tevő létesítményekre, eszközökre és felszerelésekre alkalmazandó rendelkezéseket;mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok biztosítják, hogy harmadik országokból érkező és a 77/93/EGK irányelv V. melléklete B. részében felsorolt növényeknek, növényi termékeknek vagy más anyagoknak a 12. cikk (6) bekezdésének negyedik albekezdésében említett növény-egészségügyi vizsgálatai, amelyeket a rendeltetési helyükön kívüli ellenőrző állomásokon végeznek, megfeleljenek legalább az ezen irányelv mellékletében megállapított minimális feltételeknek.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek 1998. október 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyet az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. április 15-én.a Bizottság részérőlFranz Fischlera Bizottság tagja[1] HL L 15., 1998.1.21., 34. o.[2] HL L 26., 1977.1.31., 20. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETHarmadik országokból érkező növényeken, növényi termékeken vagy egyéb árukon a rendeltetési helyükön kívüli közösségi ellenőrző állomásokon végzett növény-egészségügyi vizsgálatok minimális feltételei1. A 77/93/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett, ezen irányelv 1. cikkében meghatározott ellenőrző állomások felügyeletével megbízott hivatalos szervek:- feladataik elvégzéséhez felhatalmazással rendelkeznek,- megfelelő szakmai hozzáértéssel rendelkeznek különösen a károsító szervezetek felderítésében és diagnosztizálásában,- szakértelemmel rendelkeznek a károsító szervezetek azonosításában vagy hozzáférnek ilyen szakértelemhez,- hozzáféréssel rendelkeznek a (3) bekezdésben felsorolt megfelelő igazgatási, ellenőrzési és vizsgáló létesítményekhez, eszközökhöz és felszerelésekhez,- hozzáféréssel rendelkeznek a szállítmányok megfelelő tárolását és zárlat alá helyezését – és ha szükséges, a feltartóztatott szállítmány teljes egészének vagy egy részének megsemmisítését (vagy más megfelelő kezelését) – lehetővé tevő létesítményekhez,- rendelkeznek:a) a Közösség jogrendjébe illeszkedő, a tagállam nemzeti jogszabályain alapuló írásos, naprakész nemzeti vizsgálati iránymutatásokkal;b) a 77/93/EGK irányelv 19a. cikkének (6) bekezdésében említett szakértőknek és nemzeti ellenőröknek szóló naprakész közösségi iránymutatásokkal;c) naprakész közösségi növény-egészségügyi jogszabályokkal;d) az olyan szakosított laboratóriumok címét és telefonszámát tartalmazó naprakész listával, amelyeket a károsító szervezetek előfordulásának meghatározását vagy a károsító szervezetek azonosítását célzó vizsgálatok elvégzésére hivatalosan elfogadtak. Megfelelő eljárást kell alkalmazni a minta épségének és biztonságának biztosítására a laboratóriumba szállítás és a vizsgálati eljárás során;e) naprakész információval az olyan harmadik országból érkező növény, növényi termék vagy más anyagok szállítmányáról, amelyeket:- hivatalosan feltartóztattak,- szakosított laboratóriumban hivatalos vizsgálatnak vetettek alá az eredményekkel együtt,feltéve hogy ez az információ jelentőséggel bír a vizsgálat helye szerinti növény-egészségügyi vizsgálatok szempontjából,- amilyen gyorsan csak lehet, a tényleges szükségleteknek megfelelően adaptálják a növény-egészségügyi vizsgálatok programját, tekintettel az új növény-egészségügyi kockázatokra vagy az 1. cikkben említett ellenőrző állomásokon bevezetésre ajánlott növények, növényi termékek vagy más anyagok mennyiségi vagy terjedelmi változásaira.2. A 77/93/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése i) pontjának második albekezdésében említett köztisztviselők és szakképzett alkalmazottak, akik ténylegesen felelnek az ellenőrzés elvégzéséért az ezen irányelv 1. cikkében említett ellenőrző állomásokon, az említett 2. cikk (1) bekezdése i) pontjának második albekezdésében előírt képesítésük részeként:- megfelelő szakmai hozzáértéssel rendelkeznek különösen a károsító szervezetek felderítésében,- szakértelemmel rendelkeznek a károsító szervezetek azonosításában vagy hozzáférnek ilyen szakértelemhez,és közvetlenül rendelkeznek az (1) bekezdés hatodik francia bekezdésében említett információval.3. Az (1) bekezdésben említett létesítmények, eszközök és felszerelések legalább a következőkkel rendelkeznek:a) az igazgatási létesítmények tekintetében:- egy gyors kommunikációs rendszer:- a 77/93/EGK irányelv 1. cikkének (6) bekezdésében említett hatósággal,- az (1) bekezdésben említett szakosított laboratóriummal,- a vámhatóságokkal,- a Bizottsággal,- más tagállamokkal,- dokumentumsokszorosító rendszer;b) az ellenőrző létesítmények tekintetében:- amennyiben szükséges, alkalmas ellenőrző területek,- megfelelő világítás,- vizsgáló asztal (asztalok),- eszközök, amelyek alkalmasak:- szemrevételezéses ellenőrzésre,- a növény-egészségügyi vizsgálatok helyének és berendezéseinek fertőtlenítésére,- minták készítésére az (1) bekezdésben említett szakosított laboratóriumokban történő esetleges további vizsgálatokhoz;c) a szállítmányokból való mintavétel létesítményeinek tekintetében:- megfelelő anyag az egyes minták egyedi azonosításához és csomagolásához,- megfelelő csomagolóanyag a mintáknak az (1) bekezdésben említett szakosított laboratóriumokba való elküldéséhez,- pecsétek,- hivatalos bélyegzők,- megfelelő világítás.--------------------------------------------------