title: A Bizottság (EU) 2021/903 irányelve (2021. június 3.) a 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyes játékokban található anilinre vonatkozó egyedi határértékek tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  2021.6.4.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 197/110

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/903 IRÁNYELVE
         (2021. június 3.)
         a 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyes játékokban található anilinre vonatkozó egyedi határértékek tekintetében történő módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 2009/48/EK irányelv követelményeket határoz meg az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében rákkeltőnek, mutagénnek vagy reprodukciót károsítónak minősülő vegyi anyagok tekintetében. A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függeléke egyedi határértékeket állapít meg a 36 hónaposnál fiatalabb gyermekek általi használatra szánt játékokban vagy más, szájba vehető játékokban használt vegyi anyagok tekintetében.

                     (2)

                     Az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) értelmében az anilint (CAS-szám: 62-53-3) 2. kategóriába tartozó rákkeltő anyagként és 2. kategóriába tartozó mutagén anyagként sorolják be. A 2009/48/EK irányelv II. melléklete III. része 5. pontjának a) alpontja szerint a 2. kategóriába tartozó rákkeltő anyagok, mint például az anilin, olyan egyedi koncentrációban használhatók fel játékokban, amely nem haladja meg az 1272/2008/EK rendeletben az ilyen anyagokat tartalmazó keverékek osztályozására meghatározott releváns koncentrációt, vagyis az 1 %-ot (4), ami 10 000 mg/kg-nak felel meg (a továbbiakban: a tartalomra vonatkozó határérték). A 2. kategóriába tartozó mutagén anyagokra (5) ugyanez a tartalomra vonatkozó határérték alkalmazandó.

                     (3)

                     Az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottsága (EKKTB) 2007. május 29-i véleményében úgy ítélte meg, hogy karcinogén, mutagén vagy reprodukciót károsító (a továbbiakban: CMR) vegyületek nem lehetnek jelen a játékokban (6). Az Európai Unió anilinre vonatkozó kockázatértékelési jelentése (7) arra a következtetésre jutott, hogy a fogyasztók számára korlátozni kell az anilint tartalmazó termékek használatával kapcsolatos egészségügyi kockázatokat. Ez a következtetés „az anyagot tartalmazó termékek használatából eredő expozíció következményeként felmerülő mutagén és rákkeltő hatásra vonatkozó aggályokon alapult, mivel az anilin küszöbérték nélküli rákkeltő anyagnak minősül.” Az Európai Vegyianyag-ügynökség (RAC) kockázatértékelési bizottsága az anyagoknak a tetováláshoz használt festékekben és tartós sminkekben való korlátozásáról szóló véleményében (8) jelezte, hogy az anilin küszöbérték nélküli rákkeltő anyagnak minősül. Az anilin tehát még a legkisebb mértékű kitettség esetén is okozhat rákot.

                     (4)

                     A Bizottság létrehozta a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoportot, amelynek feladata, hogy a játékok biztonságával kapcsolatos jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések előkészítése során tanácsokkal lássa el a Bizottságot. A szakértői csoport játékokban található vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoportjának (a továbbiakban: vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport) feladata, hogy a játékokban felhasználható vegyi anyagokkal kapcsolatban tanáccsal lássa el a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoportot.

                     (5)

                     A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport 2015. február 18-i ülésén (9) az alcsoport több tagja jelezte, hogy az anilin színes játékanyagokban, például textíliákban vagy bőrben is megtalálható, amennyiben az anyagot az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. függelékében (10) előírt reduktív hasítási vizsgálatnak vetik alá. A játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport 2015. június 8-i ülését követő intézkedésként Svédországban (11) elvégzett tanulmány megerősítette az anilinnek a reduktív hasítási vizsgálatot követő előfordulását a textíliákban. A 23 textilminta közül az anilint egy vörös textilben (az összes minta 4 %-ában) azonosították, 91 mg/kg koncentrációban. A reduktív hasítási vizsgálatot követően az anilin ruházatban való előfordulását egy 153 mintán végzett vizsgálatban (12) erősítették meg. Az anilint 9 mintában (az összes minta 6 %-ában) azonosították, legfeljebb 588 mg/kg koncentrációban. Továbbá egy német fogyasztói magazin (13) szerint reduktív hasítás után anilint találtak egy ujjfestékben. A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport a Bizottsághoz intézett 2020. májusi levelében azt is megjegyezte, hogy az ujjfestékekben szabad anilin is jelen lehet az ilyen festékek színezőanyagainak szennyeződéseként.

                     (6)

                     A játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport 2015. június 8-i ülésén Németország előterjesztette az anilin toxikológiai tulajdonságainak tudományos értékelését tartalmazó állásfoglalást (14). Ezen értékelés szerint az anilintartalomra vonatkozó jelenlegi határérték kockázatot jelent ezen anyag szisztémás és rákkeltő hatásaira egyaránt. A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport 2017. szeptember 26-i ülésén (15) arra a következtetésre jutott, hogy a játékokban használt anilinre vonatkozó korlátozásnak a játékokra, a textilből és bőrből készült játékalkatrészekre, valamint az ujjfestékekre kell irányulnia, arról ugyanis túl kevés információ állt rendelkezésre, hogy szükséges-e az anilinre vonatkozó korlátozás olyan játékok vagy játékanyagok tekintetében, amelyek a textiltől vagy a bőrtől eltérőek, illetve amelyek nem ujjfestékek. Az alcsoport azt is jelezte, hogy reduktív hasítás után a határértéknek 30 mg/kg-nak kellene lennie. Ez az érték az a legalacsonyabb koncentráció, amelyet a reduktív hasítási vizsgálat megbízhatóan azonosítani tud. Az ujjfestékek tekintetében az alcsoport jelezte, hogy a szabad anilin határértékét 10 mg/kg-ban kell meghatározni, mivel ez az a legalacsonyabb koncentráció, amely megbízhatóan ellenőrizhető az ujjfestékek rutinvizsgálatai során.

                     (7)

                     A játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport 2017. december 19-i ülésén (16), megvizsgálta, hogy helyénvaló-e a textil és bőr játékanyagokban reduktív hasítást követően előforduló anilinre vonatkozóan a 30 mg/kg-os határérték megállapítása; az ujjfestékekben reduktív hasítást követően előforduló anilinre vonatkozóan a 30 mg/kg-os határérték megállapítása; és 10 mg/kg szabad anilin megállapítását ujjfestékekben, amint azt a vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport korábban jelezte.

                     (8)

                     A 2009/48/EK irányelv 46. cikkének (2) bekezdése értelmében az irányelv C. függelékében szereplő, vegyi anyagokra vonatkozó egyedi határértékek elfogadásakor figyelembe kell venni az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (17) meghatározott, élelmiszerekre vonatkozó csomagolási követelményeket. A 10/2011/EU bizottsági rendelet 11. cikkének (4) bekezdése (18) – amely az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke értelmében vett külön intézkedés, és amely egyedi követelményeket állapít meg az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártására és forgalmazására vonatkozóan – kioldódási vizsgálati módszerekről rendelkezik, az ezek mögött meghúzódó alapfeltevések azonban eltérnek a 2009/48/EK irányelvben szereplő egyes játékok anilintartalmára vonatkozó határértékek mögött meghúzódó alapfeltevésektől. Továbbá a kioldódási határértékeket nem lehet összehasonlítani a tartalomra vonatkozó határértékekkel. Ezért e következtetések alapján bizonyos játékok anilintartalmára vonatkozó határértékek meghatározásakor nem lehet figyelembe venni az élelmiszerekre vonatkozó csomagolási követelményeket.

                     (9)

                     Tekintettel az anilin CMR-anyagként való besorolására, az anilinre vonatkozó európai uniós kockázatértékelési jelentésre, a RAC és az EKKTB véleményére, a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport és annak vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoportja véleményeire, valamint az anilin textilanyagokban való jelenlétére vonatkozó vizsgálatokra, a következő határértékeket szükséges megállapítani: textil és bőr játékanyagok esetében 30 mg/kg reduktív hasítást követően, ujjfestékek esetében pedig 10 mg/kg szabad anilinként, továbbá 30 mg/kg reduktív hasítást követően.

                     (10)

                     A 2009/48/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (11)

                     Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a játékbiztonsági bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függeléke a következő bejegyzéssel egészül ki:

                           Anyag

                           CAS-szám

                           Határérték

                           „Anilin

                           62-53-3

                                       30 mg/kg

                                       reduktív hasítást követően, textil és bőr játékanyagokban

                                       10 mg/kg

                                       szabad anilinként ujjfestékekben

                                       30 mg/kg

                                       reduktív hasítást követően ujjfestékekben”

            2. cikk

               (1)   A tagállamok legkésőbb 2022. december 4-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
               Ezeket a rendelkezéseket 2022. december 5-től alkalmazzák.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

            3. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            4. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2021. június 3-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

            (2)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

            (3)  Az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. táblázata.

            (4)  Az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletének 3.6.2. táblázata.

            (5)  Az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletének 3.5.2. táblázata.

            (6)  Az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottsága (EKKTB) (Scientific Committee on Health and Environmental Risks, SCHER). A CEN válasza a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottságnak a játékokban található szerves vegyi anyagok kockázatértékeléséről szóló CEN-jelentés értékeléséről szóló véleményére. Elfogadva: 2007. május 29.
         http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_056.pdf

            (7)  Vegyi Anyagok Európai Irodája, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Intézet, 2004. EUR 21092 EN. 5.2.1.2. szakasz, 180. o.
         https://echa.europa.eu/documents/10162/6434698/orats_final_rar_aniline_en.pdf/0abd36ad-53de-4b0f-b258-10cf90f90493

            (8)  A Kockázatértékelési Bizottság (RAC), Társadalmi-Gazdasági Elemzéssel Foglalkozó Bizottság (SEAC) véleménye a XV. melléklet szerinti dokumentációról, amely a tetováláshoz használt festékekben és az állandó sminkekben használt anyagokra vonatkozó korlátozást javasol. Elfogadva: 2018. november 20. 2. függelék, 2. szakasz, 90. o.
         https://echa.europa.eu/documents/10162/2b4533af-f717-4bff-939b-2320fb43b462

            (9)  Lásd: a Bizottság szakértői csoportjainak nyilvántartásában a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoportot (E01360).
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=20916&no=1

            (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

            (11)  A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport ülésdokumentuma: Exp/WG/2015/027/Ann1, az azofesték hasításából származó anilin eredményei Svédországból.

            (12)  Brüschweiler et al., Identification of non-regulated aromatic amines of toxicological concern which can be cleaved from azo dyes used in clothing textiles, Regulatory Toxicology and Pharmacology 69 (2014) 263–272. Az idézet helye: ANEC – Állásfoglalás az anilinről. 2016. április A vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoport 2016. június 1-jei ülésén előadva (EXP/WG/2016/027).

            (13)  Ökotest 2/2015, 69. o.

            (14)  Vitaanyag (EXP/2015/029/rev1).

            (15)  A Bizottság szakértői csoportjainak nyilvántartásában a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport (E01360).
         http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=4151

            (16)  A Bizottság szakértői csoportjainak nyilvántartása, a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport (E01360), „Ülések”.
         http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=1485

            (17)  Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

            (18)  A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról (HL L 012., 2011.1.15., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2020/367 Irányelve (2020. március 4.) a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a környezeti zaj káros hatásainak értékelésére vonatkozó módszerek megállapítása érdekében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  5.3.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 67/132

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/367 IRÁNYELVE
         (2020. március 4.)
         a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a környezeti zaj káros hatásainak értékelésére vonatkozó módszerek megállapítása érdekében történő módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     A 2002/49/EK irányelv III. melléklete említi, hogy a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítását szolgáló kiigazítások révén a melléklet várhatóan dózis-hatás összefüggésekkel bővül.

                     (2)

                     Ezen irányelv elfogadása idején a környezeti zajnak való kitettség által okozott káros hatások dózis-hatás összefüggései tekintetében jó minőségű és statisztikailag szignifikáns adatokat az Egyészségügyi Világszervezet (WHO) által az európai régió számára készített, a környezeti zajjal kapcsolatos iránymutatások (2) tartalmaztak. Ezért a 2002/49/EK irányelv III. mellékletében szerepelő dózis-hatás összefüggéseknek ezen az iránymutatáson kell alapulniuk. A statisztikai szignifikanciát illetően a WHO tanulmányait reprezentatív sokaságokon végezték, ezért az értékelési módszerek eredményeit relevánsnak lehet tekinteni a megfelelő népességcsoportokra nézve.

                     (3)

                     A WHO által meghatározott dózis-hatás összefüggésektől függetlenül más tanulmányok jelezhetnek más nagyságrendű vagy más jellegű egészségi hatásokat, különösen az egyes országok adott helyszínein mért közúti, vasúti vagy légi közlekedési zaj hatásai tekintetében. Az így meghatározott alternatív dózis-hatás összefüggések is használhatók, amennyiben jó minőségű és statisztikailag szignifikáns tanulmányokon alapulnak.

                     (4)

                     mivel az ipari zaj káros hatásaival kapcsolatos ismeretek egyelőre korlátozottak, ezért ezek értékelésére nem lehet közös módszertant javasolni. Az egyes országok sajátosságait sem mérték még fel, ezért azokra sem lehet tekintettel lenni a mellékletben. Hasonlóképpen, bár megállapítottak kapcsolatot a környezeti zaj és egyes káros hatások, nevezetesen: az agyvérzés, a magas vérnyomás, a cukorbetegség és egyéb anyagcsere-betegségek, gyermekkori kognitív zavarok, a mentális egészség és jóllét, a halláskárosodás, a fülzúgás és születési rendellenességek között, nincs még elegendő bizonyíték ahhoz, hogy ki lehessen dolgozni ezen káros hatások értékelésének közös módszertanát. Végezetül mindaddig, amíg megállapításra nem kerül az ischaemiás szívbetegség és a vasúti, illetve a légi közlekedési zaj közötti kapcsolat, korai volna számszerűsíteni az e két zajforráshoz társított magasabb kockázati tényezőt.

                     (5)

                     A 2002/49/EK irányelvet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

                     (6)

                     Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2002/49/EK irányelv 13. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 2002/49/EK irányelv III. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletében szereplő szöveg lép.

            2. cikk

               (1)   A tagállamok legkésőbb 2021. december 31-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

            3. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            4. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2020. március 4-én.

                  a Bizottság részéről

               Virginijus SINKEVIČIUS

                  a Bizottság tagja

            (1)  HL L 189., 2002.7.18., 12. o.

            (2)  Environmental Noise Guidelines for the European Region, World Health Organisation 2018, ISBN 978 92 890 5356 3.

            MELLÉKLET

                     „III. MELLÉKLET
                     A KÁROS HATÁSOK ÉRTÉKELÉSÉRE SZOLGÁLÓ MÓDSZEREK
                     (a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően)
                     1.   A káros hatások felsorolása

                     A káros hatások értékelésének kontextusában a következőket kell figyelembe venni:

                                 —

                                 ischaemiás szívbetegség (ischaemic heart disease, IHD), az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által összeállított Betegségek Nemzetközi Osztályozása 11. változatának BA40–BA6Z kódjai szerint;

                                 —

                                 nagy mértékű zavarás (high annoyance, HA);

                                 —

                                 nagy mértékű alvászavar (high sleep disturbance, HSD).

                           2.   A káros hatások kiszámítása

                     A káros hatásokat a következők valamelyike alapján kell kiszámítani:

                                 —

                                 a káros hatás relatív kockázata (relative risk, RR), vagyis:

                                 —

                                 a káros hatás abszolút kockázata (absolute risk, AR), vagyis:

                           2.1.   Ischaemiás szívbetegség (IHD)

                     Az ischaemiás szívbetegséghez kapcsolódó RR kiszámításához az (i) incidencia mellett a következő dózis-hatás összefüggéseket kell használni:

                     a közúti zaj esetében.
                     2.2.   Nagy mértékű zavarás (HA)

                     A nagymértékű zavaráshoz kapcsolódó AR kiszámításához a következő dózis-hatás összefüggéseket kell használni:

                                 a közúti zaj esetében;

                                 a vasúti zaj esetében;

                                 a légi közlekedési zaj esetében.

                           2.3.   Nagy mértékű alvászavar (HSD)

                     A nagy mértékű alvászavarhoz kapcsolódó AR kiszámításához a következő dózis-hatás összefüggéseket kell használni:

                                 a közúti zaj esetében;

                                 a vasúti zaj esetében;

                                 a légi közlekedési zaj esetében.

                           3.   A káros hatások értékelése

                     3.1.   A lakosság kitettségét minden egyes zajforrás és minden egyes káros hatás tekintetében külön kell értékelni. Amennyiben ugyanazok a lakosok több különböző zajforrásnak is ki vannak téve, a káros hatásokat általában nem szabad halmozni. Ugyanakkor az egyes zajtípusok relatív jelentőségének felmérése érdekében össze lehet hasonlítani e hatásokat.
                     3.2.   Az ischaemiás szívbetegségre (IHD) vonatkozó értékelés

                     3.2.1.   Az ischaemiás szívbetegség és a vasúti és a légi közlekedési zaj viszonya kapcsán úgy kell becsülni, hogy a megfelelő Lden zajszint feletti expozíciónak kitett lakosság esetében magasabb az ischaemiás szívbetegség kockázata, de az esetek pontos számát (N) nem lehet kiszámítani.
                     3.2.2.   Az ischaemiás szívbetegség és a közúti zaj viszonya kapcsán a környezeti zajnak betudható relatív kockázatnak (RR) kitett lakosságban az y káros hatással (ischaemiás szívbetegség) érintett esetek arányát az x zajforrás (közút) és az i incidencia használatával a következőképp kell kiszámítani:

                     ahol:

                                 —

                                    PAFx,y
                                     a lakosság hozzárendelhető hányada,

                                 —

                                 a j zajsávok sorozata egyenként legfeljebb 5 dB értékű sávokból tevődik össze (pl.: 50–51 dB, 51–52 dB, 52–53 dB stb. vagy 50–54 dB, 55–59 dB, 60–64 dB stb.),

                                 —

                                    pj
                                     a vizsgált területen élő teljes lakosság (P) j. kitettségi sávnak kitett aránya, amelyhez hozzárendeljük az adott káros hatás relatív kockázatát (RRj,x,y
                                    ). Az RRj,x,y
                                     értékét az e melléklet 2. pontjában szereplő képletek segítségével kell kiszámítani, minden egyes zajsáv középértékét használva (az adatok rendelkezésre állásától függően az 50–51 dB közötti tartomány esetében 50,5 dB, az 50–54 dB közötti tartomány esetében 52 dB középértéket kell figyelembe venni stb.).

                           3.2.3.   A közúti zaj esetében az ischaemiás szívbetegek teljes számát (N) (az y káros hatással érintett személyek száma, a hozzárendelhető esetek száma) az x forrás esetében a következőképp kell kiszámítani:

                        Nx,y
                         = PAFx,y,i
                         * Iy
                         * P (11. képlet)
                     a közúti zaj esetében
                     ahol:

                                 —

                                    PAFx,y,i
                                     az i incidenciára kiszámított érték,

                                 —

                                    Iy az ischaemiás szívbetegség incidenciája a vizsgált területen, amely a területnek megfelelő régió vagy ország egészségügyi statisztikáiból szerezhető be,

                                 —

                                    P a vizsgált terület teljes lakossága (az egyes zajsávokba tartozó lakosok összesített száma).

                           3.3.   A nagy mértékű zavarás (HA), illetve a nagy mértékű alvászavar (HSD) és a közúti, a vasúti, illetve a légi közlekedési zaj viszonya kapcsán az y káros hatással érintett személyek teljes számát (N) (a hozzárendelhető esetek száma) minden x zajforrás és y káros hatás esetében a következőképp kell kiszámítani:

                     ahol:

                                 —

                                    ARx,y
                                     a megfelelő káros hatás (HA vagy HSD) abszolút kockázata, amelyet az e melléklet 2. pontjában szereplő képlet segítségével kell kiszámítani, minden egyes zajsáv középértékét használva (az adatok rendelkezésre állásától függően az 50–51 dB közötti tartomány esetében 50,5 dB, az 50–54 dB közötti tartomány esetében 52 dB középértéket kell figyelembe venni stb.),

                                 —

                                    nj
                                     a j. kitettségi sávnak kitett lakosok száma.

                           4.   Jövőbeni felülvizsgálatok

                     Az e melléklet jövőbeli felülvizsgálatai révén bevezetendő dózis-hatás összefüggések elsősorban az alábbiak:

                                 —

                                 a zavarás és az Lden közötti összefüggés az ipari zaj esetében;

                                 —

                                 az alvászavar és az Lnight közötti összefüggés az ipari zaj esetében.

                           Szükség esetén külön dózis-hatás összefüggéseket lehet megállapítani az alábbiak kapcsán:

                                 —

                                 a VI. mellékletben meghatározott különleges hangszigeteléssel ellátott lakóépületek,

                                 —

                                 a VI. mellékletben meghatározott hangcsillapító homlokzattal ellátott lakóépületek,

                                 —

                                 eltérő éghajlati/kulturális körülmények,

                                 —

                                 a lakosság veszélyeztetett csoportjai,

                                 —

                                 tonális ipari zaj,

                                 —

                                 impulzusos ipari zaj és más különleges esetek.

               ”


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/700 irányelve (2020. május 25.) az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvnek az átültetési határidő meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  27.5.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 165/27

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/700 IRÁNYELVE
         (2020. május 25.)
         az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvnek az átültetési határidő meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
         az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
         a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
         rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 57. cikkének (1) bekezdésével és az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak hatályba kellett léptetniük azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az említett irányelvek vonatkozó rendelkezéseinek 2019. június 16-ig megfeleljenek. Az (EU) 2016/797 irányelv 57. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében azonban a tagállamoknak lehetőségük volt az átültetési határidő egy évvel történő meghosszabbítására.

                     (2)

                     Tizenhét tagállam értesítette a Bizottságot és az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) az (EU) 2016/797, illetve az (EU) 2016/798 irányelv átültetésére vonatkozó határidő 2020. június 16-ig történő meghosszabbításáról.

                     (3)

                     A Covid19-világjárvány által okozott rendkívüli és előre nem látható helyzet miatt ezen tagállamok némelyike nehézségekkel szembesül a jogalkotási munka adott átültetési határidőkön belüli befejezése terén, ezért fennáll a veszélye annak, hogy nem tudják teljesíteni e határidőket. Egy ilyen mulasztás jogbizonytalansághoz vezethet a vasútipar, a nemzeti hatóságok és az Ügynökség számára a vasútbiztonságra és a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó jogszabályok tekintetében. Az, hogy a Covid19-világjárvány következtében egyes tagállamok nem tudják átültetni az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvet, káros következményekkel jár a vasúti ágazatra nézve.

                     (4)

                     A vasútipar számára alapvető fontosságú a jogi egyértelműség és a jogbiztonság biztosítása azáltal, hogy adott esetben a tagállamok lehetőséget kapnak arra, hogy 2020. június 16-tól korlátozott ideig tovább alkalmazzák a 2004/49/EK (4) és a 2008/57/EK (5) európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

                     (5)

                     Mivel a Covid19-világjárvány az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv nemzeti átültető intézkedései elfogadásának utolsó szakaszában jelent meg, a tagállamok számára további időszakot kell engedélyezni az átültetési folyamat befejezéséhez.

                     (6)

                     Az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv átültetési határidejét 2020. október 31-ig meg kell hosszabbítani. A 2004/49/EK és a 2008/57/EK irányelv hatályon kívül helyezésének az (EU) 2016/797 irányelv 58. cikkében, illetve az (EU) 2016/798 irányelv 34. cikkében meghatározott időpontját ennek megfelelően ki kell kiigazítani.

                     (7)

                     Az (EU) 2016/798 irányelv alapján számos, felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadtak el, amelyekben korábbi átültetési határidők szerepelnek. A jelenlegi helyzetre tekintettel ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat össze kell hangolni az új átültetési határidővel.

                     (8)

                     Tekintettel a Covid19-világjárvány okozta rendkívüli körülmények által előidézett sürgősségre, helyénvalónak tűnt kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

                     (9)

                     Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelv módosítását a Covid19-világjárványra tekintettel – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az irányelv terjedelme vagy hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

                     (10)

                     Az (EU) 2016/797 és az (EU) 2016/798 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (11)

                     Az ezen irányelvben előírt intézkedések mihamarabbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében az irányelvnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            Az (EU) 2016/797 irányelv módosítása
            Az (EU) 2016/797 irányelv a következőképpen módosul:

                        1.

                        Az 54. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „(4)   Az Ügynökség legkésőbb 2019. június 16-tól ellátja a 21. és 24. cikk szerinti engedélyezési feladatokat és a 19. cikkben említett feladatokat az olyan tagállamokban lévő alkalmazási területeket illetően, amelyek nem értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot az 57. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A 21. és 24. cikktől eltérve, az olyan tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek az 57. cikk (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. június 16-ig továbbra is állíthatnak ki engedélyeket a 2008/57/EK irányelvnek megfelelően. A 21. és 24. cikktől eltérve, az olyan tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek az 57. cikk (2a) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. október 31-ig továbbra is állíthatnak ki engedélyeket a 2008/57/EK irányelvnek megfelelően.”

                        2.

                        Az 57. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

                           „(2a)   Azok a tagállamok, amelyek a (2) bekezdéssel összhangban meghosszabbították az átültetésre vonatkozó határidőt, 2020. október 31-ig tovább hosszabbíthatják azt. Átültető intézkedéseik ettől az időponttól lesznek alkalmazandók. Az említett tagállamok erről 2020. május 29-ig értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot.”

                        3.

                        Az 58. cikk első bekezdésében: a „2020. június 16-án” szövegrész helyébe a „2020. október 31-én” szövegrész lép.

            2. cikk
            Az (EU) 2016/798 irányelv módosítása
            Az (EU) 2016/798 irányelv a következőképpen módosul:

                        1.

                        A szöveg a következő cikkel egészül ki:

                           „6a. cikk

                           A közös biztonsági módszerek hozzáigazítása a felülvizsgált határidőkhöz
                           A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy a 6. cikk (6) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapját hozzáigazítsa a 33. cikk (2a) bekezdésében meghatározott átültetési határidőhöz. Az e cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 27a. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó.”

                        2.

                        A 27. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

                           „(7)   A Bizottságnak a 6a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2020. május 28-tól 2020. október 31-ig szól.”

                        3.

                        A szöveg a következő cikkel egészül ki:

                           „27a. cikk
                           Sürgősségi eljárás

                              (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

                              (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 27. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.”

                        4.

                        A 31. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „(3)   Az Ügynökség legkésőbb 2019. június 16-tól ellátja a 10. cikk szerinti tanúsítási feladatokat az olyan tagállamokban lévő szolgáltatási területeket illetően, amelyek nem értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot a 33. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A 10. cikktől eltérve, az olyan tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek a 33. cikk (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. június 16-ig továbbra is kiállíthatnak tanúsítványokat a 2004/49/EK irányelvnek megfelelően. A 10. cikktől eltérve, az olyan tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek a 33. cikk (2a) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. október 31-ig továbbra is kiállíthatnak tanúsítványokat a 2004/49/EK irányelvnek megfelelően.”

                        5.

                        A 33. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

                           „(2a)   Azok a tagállamok, amelyek a (2) bekezdéssel összhangban meghosszabbították az átültetésre vonatkozó időszakot, 2020. október 31-ig tovább hosszabbíthatják azt. Átültető intézkedéseik ettől az időponttól lesznek alkalmazandók. Az érintett tagállamok erről 2020. május 29-ig értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot.”

                        6.

                        A 34. cikk első bekezdésében a „2020. június 16-án” szövegrész helyébe a „2020. október 31-én” szövegrész lép.

            3. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            4. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2020. május 25-én.

                  az Európai Parlament részéről

                  az elnök

               D. M. SASSOLI

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Az Európai Parlament 2020. május 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. május 25-i határozata.

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról, (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

            (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2020/876 irányelve (2020. június 24.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területén az információk benyújtására és cseréjére vonatkozó egyes határidőknek a Covid19-világjárvány miatti sürgetően szükséges halasztása kezelésének érdekében történő módosításáról

text:
                  26.6.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 204/46

         A TANÁCS (EU) 2020/876 IRÁNYELVE
         (2020. június 24.)
         a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területén az információk benyújtására és cseréjére vonatkozó egyes határidőknek a Covid19-világjárvány miatti sürgetően szükséges halasztása kezelésének érdekében történő módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. és 115. cikkére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
         tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
         különleges jogalkotási eljárás keretében,
         mivel:

                     (1)

                     A Covid19-világjárvány által okozott súlyos népegészségügyi kockázatok és egyéb akadályok, valamint a tagállamok által a világjárvány megfékezése érdekében bevezetett korlátozó intézkedések jelentős zavart okoznak a vállalkozások és a tagállamok adóhatóságainak azon képességében, hogy teljesítsék a 2011/16/EU tanácsi irányelv (3) szerinti egyes kötelezettségeiket.

                     (2)

                     Több tagállam és több, a 2011/16/EU irányelv alapján a tagállamok illetékes hatóságainak történő adatszolgáltatásra kötelezett személy kérte az említett irányelvben meghatározott egyes határidők elhalasztását. Az említett határidők az olyan pénzügyi számlákra vonatkozó automatikus információcserékkel kapcsolatosak, amelyeknek kedvezményezettjei egy másik tagállamban rendelkeznek adóügyi illetőséggel, valamint az olyan automatikus információcserékkel kapcsolatosak, amelyek a 2011/16/EU irányelv IV. mellékletében meghatározott ismertetőjegyek közül legalább egyet tartalmazó, adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra (a továbbiakban: adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciók) vonatkoznak.

                     (3)

                     A Covid19-világjárvány által számos pénzügyi intézmény tevékenységeiben, valamint sok, az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciók bejelentésére kötelezett személy tevékenységében okozott súlyos zavarok akadályozzák a 2011/16/EU irányelv szerinti adatszolgáltatási kötelezettségeik időben történő teljesítését. A pénzügyi intézményeknek jelenleg sürgős feladatokat kell ellátniuk a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben.

                     (4)

                     Ezen túlmenően a pénzügyi intézmények és az adatszolgáltatásra kötelezett személyek a munkával kapcsolatos számos zavarral szembesülnek, elsősorban a legtöbb tagállamban bevezetett karantén miatti távmunkakörülmények miatt. Ugyanígy a tagállamok adóhatóságainak adatgyűjtési és -kezelési kapacitása is csorbát szenved.

                     (5)

                     Ez a helyzet sürgős és a lehetőségekhez mérten koordinált válaszintézkedést tesz szükségessé az Unióban. E célból lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy elhalasszák az azon pénzügyi számlákra vonatkozó információcsere határidejét, amelyek kedvezményezettjei egy másik tagállamban rendelkeznek adóügyi illetőséggel, annak érdekében, hogy a tagállamok kiigazíthassák az ilyen információknak az adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények általi benyújtására vonatkozó nemzeti határidőiket. Továbbá lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra is, hogy elhalasszák az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozó információk benyújtására és cseréjére vonatkozó határidőket is.

                     (6)

                     A határidők elhalasztása kivételes helyzet kezelésére irányul, és nem zavarhatja meg a 2011/16/EU irányelvvel bevezetett struktúrát, illetve a 2011/16/EU irányelv működését. Következésképpen a halasztásnak korlátozott időtartamúnak kell lennie és a Covid19-világjárvány által az információk benyújtása és cseréje tekintetében okozott gyakorlati nehézségekkel arányosnak kell maradnia.

                     (7)

                     Tekintettel a Covid19-világjárvány alakulásával kapcsolatos jelenlegi bizonytalanságra és arra, hogy az ezen irányelv elfogadását indokoló körülmények egy ideig még fennállhatnak, helyénvaló lehetőséget biztosítani a halasztás időtartamának további egy alkalommal történő opcionális meghosszabbítására. E meghosszabbításra kizárólag akkor kerülhet sor, ha az ebben az irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek.

                     (8)

                     Tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány által okozott gazdasági zavarok jelentős hatással vannak a tagállamok adóhatóságainak költségvetésére, emberi erőforrásaira és működésére, a Tanácsot fel kell hatalmazni arra, hogy a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghosszabbítsa a halasztás időtartamát.

                     (9)

                     A halasztás nem érintheti az adatszolgáltatásra és információcserére vonatkozó, a 2011/16/EU irányelv szerinti kötelezettség alapvető elemeit, és biztosítania kell azt, hogy az adatszolgáltatásból, illetve az információcseréből egyetlen olyan információ se maradjon ki, amelyre a halasztás időtartama alatt az adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik.

                     (10)

                     Tekintettel a Covid19-világjárvány okozta rendkívüli körülmények által előidézett sürgősségre, az azzal összefüggő népegészségügyi válságra, valamint annak társadalmi és gazdasági következményeire, helyénvalónak tűnt kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

                     (11)

                     A 2011/16/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (12)

                     Tekintettel arra, hogy a tagállamoknak nagyon rövid időn belül kell eljárniuk azon határidők elhalasztása érdekében, amelyek a 2011/16/EU irányelv értelmében egyébként alkalmazandók lennének, ennek az irányelvnek sürgősen hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 2011/16/EU irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

                  „27a. cikk
                  A határidők opcionális halasztása a Covid19-világjárvány miatt

                     (1)   Az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozó információk benyújtására a 8ab. cikk (12) bekezdésében meghatározott határidők ellenére a tagállamok meghozhatják az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy lehetővé tegyék az adótervezésben közreműködők és az érintett adózók számára, hogy 2021. február 28-ig nyújtsák be az azokra az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozó információkat, amelyek végrehajtásának első lépésére 2018. június 25. és 2020. június 30. között került sor.

                     (2)   Ha egy tagállam meghozza az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseket, akkor meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket az alábbiak lehetővé tétele céljából is:

                                 a)

                                 a 8ab. cikk (18) bekezdésének ellenére az első adatszolgáltatásra 2021. április 30-ig kerüljön sor;

                                 b)

                                 az információk benyújtására vonatkozó, a 8ab. cikk (1) és (7) bekezdésében említett 30 napos időtartam legkésőbb 2021. január 1-jén kezdődjön meg, amennyiben:

                                             i.

                                             az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukció 2020. július 1. és 2020. december 31. között végrehajtás céljából elérhetővé válik, végrehajtásra kész, vagy végrehajtásának első lépésére sor kerül; vagy

                                             ii.

                                             a 3. cikk 21. pontjának második bekezdésének értelmében vett, adótervezésben közreműködők 2020. július 1. és 2020. december 31. között, közvetlenül vagy más személyeken keresztül támogatást vagy segítséget nyújtanak, illetve tanácsot adnak;

                                 c)

                                 piacképes konstrukciók esetében az adótervezésben közreműködő 2021. április 30-ig tegye meg a 8ab. cikk (2) bekezdése szerinti első rendszeres jelentést.

                     (3)   A 8. cikk (6) bekezdésének b) pontjában előírt határidő ellenére a tagállamok meghozhatják az annak lehetővé tételéhez szükséges intézkedéseket, hogy a 8. cikk (3a) bekezdésében említett, a 2019. naptári évre vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakra vonatkozó információk közlésére a 2019. naptári év vagy a más megfelelő adatszolgáltatási időszak végét követő 12 hónapon belül kerüljön sor.

                  27b. cikk
                  A halasztás időtartamának meghosszabbítása

                     (1)   A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag végrehajtási határozatot fogadhat el a 27a. cikkben meghatározott határidő-halasztás időtartamának három hónappal történő meghosszabbításáról, feltéve hogy a Covid19-világjárvány által okozott komoly népegészségügyi kockázatok, akadályok és gazdasági zavarok továbbra is fennállnak és a tagállamok kijárási korlátozásokat alkalmaznak.

                     (2)   A tanácsi végrehajtási határozatra irányuló javaslatot legkésőbb a vonatkozó határidő lejárta előtt egy hónappal kell benyújtani a Tanácsnak.”

            2. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            3. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2020. június 24-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  2020. június 19-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (2)  2020. június 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (3)  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).