title: A Bizottság 2005/43/EK irányelve (2005. június 23.) a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló 68/193/EGK irányelv mellékleteinek módosításáról

text:
               24.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 164/37

         A BIZOTTSÁG 2005/43/EK IRÁNYELVE
   (2005. június 23.)
   a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló 68/193/EGK irányelv mellékleteinek módosításáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére (DA) c) pontjára, 8. cikke (2) bekezdésére, 10. cikke (3) bekezdésére és 17a. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 68/193/EGK irányelv megállapítja a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok Közösségen belüli forgalmazásával kapcsolatos közösségi rendelkezéseket. Az irányelv felsorolja azokat a feltételeket, amelyeknek meg kell, hogy feleljen a növényállomány, a szaporítóanyag, a csomagolás és a címkézés.

               (2)

               A fejlett növényvédelmi technológia lehetővé teszi, hogy az adott technológiának megfelelően termesztett növényeket a hagyományos kötegeken kívül termesztőedényben (cserépben, rekeszben vagy ládában) is forgalomba lehessen hozni.

               (3)

               Amennyiben a tagállamok megkövetelik, hogy a területükön előállított anyagok minden egyes szállítmányát egységes dokumentum kísérje, az e kísérőokmányra vonatkozó feltételekről rendelkezni kell.

               (4)

               A szaporítóanyagokra és a csomagok összetételére vonatkozó egyes feltételeket nem kell alkalmazni az új termesztési módszereknek megfelelően előállított szaporítóanyagokra.

               (5)

               Azokat a feltételeket, amelyeknek a növényállománynak meg kell felelnie, a 68/193/EGK irányelv I. melléklete határozza meg. Ennek a mellékletnek tartalmaznia kell a szaporítóanyag-kategóriákra és -típusokra vonatkozó hivatkozást, az ellenőrizendő károsító szervezetek új pozitív listáját, valamint a növényállományra alkalmazandó vizsgálati és tesztelési módszert.

               (6)

               Azokat a feltételeket, amelyeknek a szaporítóanyagnak meg kell felelnie, a 68/193/EGK irányelv II. melléklete határozza meg. Ennek a mellékletnek tartalmaznia kell a fajtára, és adott esetben a klónra vonatkozó hivatkozást az egyes szaporítóanyag-kategóriákra és -típusokra a fajtaazonosságot és a fajtatisztaságot, a szaporítóanyagok vizsgálatának módszereit, valamint a különböző szaporítóanyag-típusok osztályozását illetően.

               (7)

               Azokat a feltételeket, amelyeknek a csomagolásnak meg kell felelnie, a 68/193/EGK irányelv III. melléklete határozza meg. Ennek a mellékletnek tartalmaznia kell a szaporítóanyag típusára vonatkozó hivatkozást a csomagolási egységenkénti darabszám tekintetében.

               (8)

               Azokat a feltételeket, amelyeknek a címkézésnek és a kísérőokmánynak meg kell felelnie, a 68/193/EGK irányelv IV. melléklete határozza meg. Ennek a mellékletnek a szaporítóanyagra vonatkozóan tartalmaznia kell a 68/193/EGK irányelv 10. cikke által előírt minden információt.

               (9)

               A szőlő-szaporítóanyag termesztési időszaka több évig tart, következésképp a vizsgálathoz és a teszteléshez szükséges idő meglehetősen hosszú. Új feltételek gyors bevezetése az új követelményeknek megfelelő szaporítóanyag hiányához vezethet. Következésképp a már meglévő szaporítóanyagok esetében helyénvaló átmeneti időszakról rendelkezni az I., II. és IV. mellékletben megállapított új feltételeknek való megfelelés érdekében.

               (10)

               Ezért a 68/193/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 68/193/EGK irányelv I–IV. melléklete helyébe ezen irányelv I–IV. melléklete lép.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2006. július 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul ismertetik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2006. augusztus 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. június 23-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 93., 1968.4.17., 15. o. A legutóbb az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.) módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      A NÖVÉNYÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK
      1.   A növényállománynak fajtaazonosnak és fajtatisztának kell lennie, valamint szükség esetén klónazonosnak és klóntisztának.
      2.   Az ültetvény művelési feltételeinek és a növények fejlettségi stádiumának lehetővé kell tenniük a fajtaazonosság és a fajtatisztaság, valamint szükség esetén a klónazonosság és a klóntisztaság, továbbá a növény-egészségügyi állapot megfelelő ellenőrzését.
      3.   A talaj vagy szükség esetén a termesztőközeg esetében megfelelően biztosított a károsító szervezetektől vagy azok kórokozó-átvivőitől, különösen a vírusbetegségeket hordozó nematódáktól való mentesség. A törzsültetvényeket és a szőlőiskolákat olyan megfelelő feltételek mellett kell létesíteni, hogy elkerülhető legyen a károsító szervezetekkel való megfertőződés veszélye.
      4.   A szaporítóanyag értékét csökkentő károsító szervezetek jelenléte a lehető legalacsonyabb szinten legyen.
      5.   Különösen az a), b) és c) pontokban említett károsító szervezetek esetében az 5.1-től 5.5-ig terjedő pontokban meghatározott feltételeket kell alkalmazni, az 5.6. pontra is figyelemmel:

                  a)

                  fertőző leromlás komplex betegség: Grapevine fanleaf virus (GFLV), Arabis mosaic virus (ArMV);

                  b)

                  a szőlő levélsodródását okozó vírusok: Grapevine leafroll-associated virus 1 (GLRaV-1) és Grapevine leafroll-associated virus 3 (GLRaV-3);

                  c)

                  Grapevine fleck virus (GFkV) (csak az alanyok esetén).

            5.1.   A kiindulási szaporítóanyagot előállító törzsültetvényeknek hivatalos ellenőrzés alkalmával az 5. pont a), b) és c) alpontjában felsorolt károsító szervezetektől mentesnek kell lenniük. Az ellenőrzés az indexálás módszerével vagy azzal egyenértékű nemzetközileg elfogadott, minden növényre kiterjedő tesztelési módszerrel végzett növény-egészségügyi vizsgálatok eredményén alapul. Az 5. pont a) és b) alpontjában felsorolt károsító szervezetek esetében ezeket a vizsgálatokat a minden növényen ötévenként elvégzett növény-egészségügyi vizsgálat eredményeivel meg kell erősíteni.
      A fertőzött növényeket el kell távolítani. A fenti károsító szervezeteknek és egyéb tényezőknek tulajdonítható tőkehiány okát rögzíteni kell a törzsültetvényekről vezetett nyilvántartás adatállományában.
      5.2.   A bázis-szaporítóanyagot előállító törzsültetvényeknek hivatalos ellenőrzés alkalmával az 5. pont a) és b) alpontjában felsorolt károsító szervezetektől mentesnek kell lenniük. Ez az ellenőrzés a minden növényre kiterjedő növény-egészségügyi vizsgálatok eredményein alapul. A vizsgálatokat legalább hatévenként kell elvégezni, a hároméves törzsültetvényekkel kezdve.
      Azokban az esetekben, amikor a hivatalos éves ellenőrzést minden növényen elvégzik, a növény-egészségügyi vizsgálatokat legalább hatévenként kell elvégezni, a hatéves törzsültetvényekkel kezdve.
      A fertőzött növényeket el kell távolítani. A fenti károsító szervezeteknek és egyéb tényezőknek tulajdonítható tőkehiány okát rögzíteni kell a törzsültetvényekről vezetett nyilvántartás adatállományában.
      5.3.   A certifikált szaporítóanyagot előállító törzsültetvényeknek hivatalos ellenőrzés alkalmával az 5. pont a) és b) alpontjában felsorolt károsító szervezetektől mentesnek kell lenniük. Az ellenőrzés az általánosan elfogadott és szabványosított előírásoknak megfelelő vizsgálati módszereknek/ellenőrzési eljárásoknak megfelelően szemle útján végrehajtott növény-egészségügyi vizsgálatok eredményein alapul. A vizsgálatokat legalább tízévenként kell elvégezni, az ötéves törzsültetvényekkel kezdve.
      Azokban az esetekben, amikor a hivatalos éves ellenőrzést minden növényen elvégzik, a növény-egészségügyi vizsgálatokat legalább tízévenként kell elvégezni, a tízéves törzsültetvényekkel kezdve.
      A törzsültetvényben az 5. pont a) és b) alpontjában felsorolt károsító szervezeteknek tulajdonítható tőkehiány mértéke nem haladhatja meg az 5 %-ot. A fertőzött növényeket el kell távolítani. A fenti károsító szervezeteknek és egyéb tényezőknek tulajdonítható tőkehiány okát rögzíteni kell a törzsültetvényekről vezetett nyilvántartás adatállományában.
      5.4.   A standard szaporítóanyagot előállító törzsültetvények esetén az 5. pont a) és b) alpontjában felsorolt károsító szervezeteknek tulajdonítható tőkehiány mértéke nem haladhatja meg a 10 %-ot. A fertőzött növényeket a szaporítás célját szolgáló növényállományból el kell távolítani. A fenti károsító szervezeteknek és egyéb tényezőknek tulajdonítható tőkehiány okát rögzíteni kell a törzsültetvényekről vezetett nyilvántartás adatállományában.
      5.5.   A szőlőiskoláknak egy vizuális módszereken alapuló, és szükség esetén megfelelő tesztelési eljárásokkal és/vagy második növény-egészségügyi ellenőrzéssel alátámasztott hivatalos éves növény-egészségügyi ellenőrzés alkalmával az 5. pont a) és b) alpontjában felsorolt károsító szervezetektől mentesnek kell lenniük.

                  a)

                  A tagállamok hozhatnak olyan döntést, hogy 2011. július 31-ig nem alkalmazzák az 5.1. és 5.2. pontot az olyan törzsültetvények tekintetében, amelyeket a 2005/43/EK bizottsági irányelv (1) hatálybalépése előtt létesítettek kiindulási szaporítóanyag vagy bázis-szaporítóanyag előállítására.

                  b)

                  A tagállamok hozhatnak olyan döntést, hogy 2012. július 31-ig nem alkalmazzák az 5.3. pontot az olyan törzsültetvények tekintetében, amelyeket a 2005/43/EK irányelv hatálybalépése előtt létesítettek certifikált szaporítóanyag előállítására.

                  c)

                  Amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy a fentiekben meghatározottak szerint nem alkalmazzák az 5.1. és 5.2. pontot, illetve az 5.3. pontot, ezek helyett a következő szabályokat kell alkalmazniuk.
                  A káros vírusbetegségeket, különösen a szőlő fertőző leromlás vírusát és a levélsodródás vírusát fel kell számolni a kiindulási szaporítóanyag és a bázis-szaporítóanyag előállítására szánt növényállomány esetében. A többi kategóriához tartozó szaporítóanyag előállítására szánt növényállományt a káros vírusbetegség tüneteit mutató növényektől távol kell tartani.

            6.   Szőlőiskolák nem létesíthetők szőlőültetvényen vagy törzsültetvényen belül. A szőlőültetvénytől vagy törzsültetvénytől való minimális távolság három méter.
      7.   Az oltásra nevelt alanyvesszők, a dugványiskolai szőlővesszők, a gyökeres nemes szőlő és a gyökeres szőlődugványok előállításához használt szaporítóanyagok csak ellenőrzött és engedélyezett törzsültetvényekről származhatnak.
      8.   A fenti 5. pontban megállapított hivatalos ellenőrzés sérelme nélkül, legalább egy hivatalos növény-egészségügyi ellenőrzést el kell végezni. További növény-egészségügyi ellenőrzést olyan vitás esetekben kell végezni, amely viták a szaporítóanyag minőségi romlása nélkül eldönthetők.

         (1)  HL L 164., 2005.6.24., 37. o.

      II. MELLÉKLET
      A SZAPORÍTÓANYAGRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK
      I.   ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK

                  1.

                  A szaporítóanyagnak fajtaazonosnak és fajtatisztának, és szükség esetén klóntisztának kell lennie, standard szaporítóanyag forgalmazásakor 1 %-os fajtakeveredés megengedett.

                  2.

                  A szaporítóanyag minimális technikai tisztasága 96 %.
                  A következők technikailag nem tisztának tekintendők:

                              a)

                              teljesen vagy részben kiszáradt szaporítóanyag, még abban az esetben is, ha kiszáradás után vízben áztatták;

                              b)

                              károsult, hajlított vagy sérült szaporítóanyag, különösen, ha a sérüléseket jégverés vagy fagyás idézte elő, vagy azokat összenyomták, összetörték;

                              c)

                              az alábbi III. pontban meghatározott követelményeknek nem megfelelő szaporítóanyag.

                  3.

                  A szőlőhajtások elérték a fa kellő érettségi állapotát.

                  4.

                  A szaporítóanyag értékét csökkentő károsító szervezetek jelenléte a lehető legalacsonyabb szinten legyen.
                  A hatékonyan nem kezelhető, károsító szervezeteknek tulajdonítható egyértelmű jeleket vagy tüneteket mutató szaporítóanyagot el kell távolítani.

            II.   KÜLÖNLEGES FELTÉTELEK
      1.   Gyökeres szőlőoltványok
      Az ugyanazon kategóriájú szaporítóanyagok kombinációjából álló gyökeres szőlőoltványokat ebbe a kategóriába kell sorolni.
      A különböző kategóriájú szaporítóanyagok kombinációjából álló gyökeres szőlőoltványokat a legalacsonyabb komponens kategóriájába kell sorolni.
      2.   Átmeneti eltérés
      A tagállamok hozhatnak olyan döntést, hogy 2010. július 31-ig nem alkalmazzák az 1. pont rendelkezéseit a bázis-szaporítóanyagra oltott kiindulási szaporítóanyagból álló gyökeres szőlőoltványok tekintetében. Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy nem alkalmazzák az 1. pontot, a következő szabályt kell alkalmazniuk.
      A bázis-szaporítóanyagra oltott kiindulási szaporítóanyagból álló gyökeres szőlőoltványokat kiindulási szaporítóanyagként kell osztályozni.
      III.   OSZTÁLYOZÁS
      1.   Oltásra nevelt alanyvesszők, dugványiskolai szőlővesszők és nemes szőlővesszők
      Átmérő
      Ez a keresztmetszet legnagyobb átmérőjét jelenti. Ez az előírás nem vonatkozik a zöld hajtásokra.

                  a)

                  Oltásra nevelt alanyvesszők és nemes szőlővesszők:

                              aa)

                              átmérő a vessző felső részén: 6,5–12 mm;

                              ab)

                              a vastagabb végen mért átmérő legfeljebb 15 mm, kivéve a helyben oltásra szánt nemes szőlővesszőket.

                  b)

                  Dugványiskolai szőlővesszők:

                              legkisebb átmérő a felső részen: 3,5 mm.

            2.   Gyökeres szőlődugványok
      A.   Átmérő
      Az ízköz közepén, a legfelső hajtás alatt és a leghosszabb tengely mentén mért átmérőnek legalább 5 mm-nek kell lennie. Ez az előírás nem alkalmazható a zöld hajtásokból nyert szaporítóanyagból származó gyökeres szőlővesszőkre.
      B.   Hosszúság
      A gyökerek kiindulásának legalsó pontja és a legfelső hajtás alapja közötti hosszúság:

                  a)

                  az oltásra nevelt szőlődugványok esetén 30 cm, azonban a szicíliai rendeltetésű gyökeres dugvány esetén ennek a hosszúságnak 20 cm-nek kell lennie;

                  b)

                  egyéb gyökeres szőlődugványok esetén 20 cm.
                  Ez az előírás nem alkalmazható a zöld hajtásokból nyert szaporítóanyagból származó gyökeres szőlődugványokra.

            C.   Gyökerek
      Minden növénynek legalább három, jól kifejlett és megfelelően elhelyezkedő gyökere kell, hogy legyen. A 420 A fajtánál azonban elegendő két megfelelően fejlett gyökér, feltéve hogy ezek átellenesen helyezkednek el.
      D.   Vesszőcsonk
      A szőlővesszőt a diafragma alatt megfelelő távolságban kell elvágni, hogy elkerülhető legyen annak károsodása, de nem több mint 1 cm-rel alatta.
      3.   Gyökeres szőlőoltványok
      A.   Hosszúság
      A szár hossza legalább 20 cm.
      Ez az előírás nem alkalmazható zöld hajtásokból nyert szaporítóanyagból származó gyökeres szőlőoltványokra.
      B.   Gyökerek
      Minden növénynek legalább három, jól kifejlett és megfelelően elhelyezkedő gyökere kell, hogy legyen. A 420 A fajtánál azonban elegendő két megfelelően fejlett gyökér, feltéve hogy ezek átellenesen helyezkednek el.
      C.   Oltásforradás
      Az oltás helye kielégítően, szabályosan beforradt, az oltásforradás szilárd.
      D.   Vesszőcsonk
      A szőlővesszőt a diafragma alatt megfelelő távolságban kell elvágni, hogy elkerülhető legyen annak károsodása, de nem több mint 1 cm-rel alatta.

      III. MELLÉKLET
      CSOMAGOLÁS
      Csomagok vagy kötegek összetétele

                  1 – Típus

                  2 – Darabszám

                  3 – Maximális mennyiség

                              1.

                              Gyökeres szőlőoltványok

                  25, 50, 100 vagy 100 többszörösei

                  500

                              2.

                              Gyökeres szőlődugványok

                  25, 50, 100 vagy 100 többszörösei

                  500

                              3.

                              Nemes oltóvesszők

                              —

                              legalább öt használható rüggyel

                  100 vagy 200

                  200

                              —

                              egy használható rüggyel

                  500 vagy 500 többszörösei

                  5 000

                              4.

                              Oltásra nevelt alanyvesszők

                  100 vagy 100 többszörösei

                  1 000

                              5.

                              Dugványiskolai szőlővesszők

                  100 vagy 100 többszörösei

                  500

            KÜLÖNÖS FELTÉTELEK
       I.   Kis mennyiségek
      Amennyiben szükséges, a csomagok és kötegek mérete (darabszáma) a fenti 1. oszlopban felsorolt szaporítóanyagok minden típusa és kategóriája esetén a fenti 2. oszlopban feltüntetett minimális mennyiségeknél kisebb is lehet.
      II.   Gyökeres szőlőnövények bármilyen termesztőközegben cserépben, rekeszben vagy ládában.
      A darabszám és a maximális mennyiség nem alkalmazandó.

      IV. MELLÉKLET
      JELÖLÉS
      A.   CÍMKE
       I.   Kötelezően előírt információ

                   1.

                  EK-előírásnak megfelelő

                   2.

                  Előállító ország

                   3.

                  Certifikációért vagy ellenőrzésért felelős hatóság és tagállam, vagy betűjelük

                   4.

                  A zárolásért felelős személy neve és címe vagy azonosítószáma

                   5.

                  Faj

                   6.

                  Szaporítóanyag típusa

                   7.

                  Kategória

                   8.

                  Szaporítóanyag fajtája és adott esetben klónja. A gyökeres szőlőoltványok esetén ezt az alany és a nemes komponensre vonatkozóan is fell kell tüntetni

                   9.

                  Tétel hivatkozási száma

                  10.

                  Mennyiség

                  11.

                  Hosszúság – kizárólag az oltásra nevelt alanyvesszők esetén: ez az érintett tétel szőlővesszőinek minimális hosszára vonatkozik

                  12.

                  A szaporítóanyag előállításának éve.

             II.   Minimumfeltételek
      A címkének az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

                  1.

                  a címkét kitörölhetetlen módon kell kinyomtatni, továbbá könnyen olvashatónak kell lennie

                  2.

                  a címkét szembetűnő, könnyen észrevehető helyre kell ragasztani

                  3.

                  Az A. rész I. pontjában meghatározott információkat semmilyen módon – más írással vagy ábrával – nem lehet eltakarni, olvashatatlanná tenni vagy megszakítani

                  4.

                  Az A. rész I. pontjában meghatározott információkat ugyanabban a látómezőben kell megjeleníteni.

            III.   A végső fogyasztóknak szánt kis mennyiségek tekintetében alkalmazott eltérés
      1.   Egynél több egység
      Az I.10. pontban meghatározott címke esetén előírt információ: „A csomagok vagy kötegekben található egységek pontos száma”.
      2.   Egyetlen egység
      Az A. rész I. pontjában megállapított információ nem előírás:

                  —

                  Szaporítóanyag típusa

                  —

                  Kategória

                  —

                  Tétel referenciaszáma

                  —

                  Mennyiség

                  —

                  Az oltásra nevelt alanyvesszők hossza

                  —

                  A szaporítóanyag előállításának éve.

            IV.   A cserépben, rekeszben vagy ládában lévő szőlőnövények esetén alkalmazott eltérés
      A bármilyen termesztőközegben lévő, cserépben, rekeszben vagy ládában elhelyezett gyökeres szőlőnövények esetében, amikor az ilyen szaporítóanyag az összetételéből adódóan nem tehet eleget a zárolási követelményeknek (beleértve a címkézést is):

                  a)

                  a szaporítóanyagot fajtaazonos, adott esetben klónazonos és egyedszám tekintetében is megfelelően azonosított különálló tételekben kell tartani;

                  b)

                  a hivatalos címke nem kötelező;

                  c)

                  a szaporítóanyagot a B. pontban meghatározott kísérőokmánnyal kell ellátni.

            B.   KÍSÉRŐOKMÁNY
       I.   Betartandó feltételek
      Amikor a tagállamok kísérőokmány kiállítását írják elő:

                  a)

                  az okmányt legalább két példányban kell kiállítani (átadó és átvevő);

                  b)

                  az okmánynak (átvevő példánya) az átadás helyétől az átvevő telephelyéig kísérnie kell a szállítmányt;

                  c)

                  az okmányon fel kell tüntetni a szállítmány egyedi tételeiről szóló, az alábbi II. pontban meghatározott információkat;

                  d)

                  az okmányt legalább egy évig meg kell őrizni, és a hivatalos ellenőrző hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

            II.   A közlendő információk felsorolása

                   1.

                  EK-előírásnak megfelelő

                   2.

                  Előállító ország

                   3.

                  Certifikációért vagy ellenőrzésért felelős hatóság és tagállam, vagy betűjelük

                   4.

                  Sorszám

                   5.

                  Átadó (cím, regisztrációs szám)

                   6.

                  Átvevő (cím)

                   7.

                  Faj

                   8.

                  A szaporítóanyag típusa(i)

                   9.

                  Kategória (kategóriák)

                  10.

                  Fajta (fajták), és adott esetben a klón(ok). A gyökeres szőlőoltványok esetén ezt az alanyra és a nemes komponensre vonatkozóan is fel kell feltüntetni

                  11.

                  Tételenkénti darabszám

                  12.

                  Tétel összes darabszáma

                  13.

                  Szállítás időpontja.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 97/7/EK irányelve (1997. május 20.) a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0007

Hivatalos Lap L 144 , 04/06/1997 o. 0019 - 0027

		Az Európai Parlament és a Tanács 97/7/EK irányelve(1997. május 20.)a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelmérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3], az egyeztető bizottság által 1996. november 27-én elfogadott együttes szövegtervezet figyelembevételével,(1) mivel a belső piac célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatban e piac fokozatos megerősítését célzó intézkedéseket kell tenni;(2) mivel az áruk és szolgáltatások szabad mozgása nemcsak a kereskedelmi ágazatot érinti, hanem a magánszemélyeket is; mivel ez azt jelenti, hogy a fogyasztóknak ugyanolyan feltételekkel kell tudniuk hozzáférni más tagállamok áruihoz és szolgáltatásaihoz, mint az adott tagállam lakosságának;(3) mivel a fogyasztók számára a határokon átnyúló távértékesítés jelentheti a belső piac megvalósulásának egyik legfontosabb kézzel fogható eredményét, amint azt többek között a Bizottság által a Tanács számára készített, "A kereskedelem egységes piaca felé" című közlemény megállapítja; mivel a belső piac zavartalan működéséhez elengedhetetlen, hogy a fogyasztók kapcsolatba kerülhessenek saját országukon kívüli üzleti vállalkozással még akkor is, ha az érintett üzleti vállalkozásnak van leányvállalata a fogyasztó tartózkodási helye szerinti országban;(4) mivel az új technológiák bevezetésével megsokszorozódik azoknak az eszközöknek a száma, amelyek révén a fogyasztók megismerhetik a Közösségben bárhol tett ajánlatokat és leadhatják rendeléseiket; mivel egyes tagállamok már különböző vagy eltérő fogyasztóvédelmi rendelkezéseket hoztak a távértékesítés területén, ami káros hatást gyakorol a belső piacon a vállalkozások közötti versenyre; mivel ezért közösségi szinten egy minimális közös szabályozás bevezetése szükséges ezen a területen;(5) mivel az Európai Gazdasági Közösségnek a fogyasztóvédelemmel és a fogyasztók tájékoztatásával kapcsolatos politikájának előzetes programjáról szóló 1975. április 14-i tanácsi állásfoglalás [4] mellékletének 18. és 19. pontja rámutat arra, hogy meg kell védeni az áruk és szolgáltatások vásárlóit attól, hogy általuk nem rendelt termékekért követeljenek tőlük fizetést és az erőszakos eladási módszerektől;(6) mivel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett, a Tanács 1986. június 23-i állásfoglalása által jóváhagyott [5], "Új lendület a fogyasztóvédelmi politikának" című közleményének 33. pontja kijelenti, hogy a Bizottság javaslatot fog előterjeszteni olyan új információs technikák használatára, amelyek lehetővé teszik a fogyasztóknak, hogy otthonukból adjanak megrendeléseket a szállítóknak;(7) mivel a fogyasztóvédelmi politika fellendítését célzó jövőbeli prioritásokról szóló 1989. november 9-i tanácsi állásfoglalás [6] felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget az állásfoglalás mellékletében hivatkozott területek számára; mivel ez a melléklet megemlíti azokat az új technológiákat, amelyek lehetővé teszik a távértékesítést; mivel a Bizottság erre az állásfoglalásra egy, az Európai Gazdasági Közösségen belüli hároméves (1990–1992) fogyasztóvédelmi politikai cselekvési program elfogadásával reagált; mivel a cselekvési program egy irányelv elfogadását irányozza elő;(8) mivel a távollévők között kötött szerződésekben (távértékesítési szerződésekben) használt nyelv kérdése a tagállamok hatáskörébe tartozik;(9) mivel a távértékesítési szerződések jellemzője az egy vagy több távközlő eszköz használata; mivel ezeket az eszközöket az áru vagy szolgáltatás értékesítésére szervezett távértékesítési rendszer keretében alkalmazzák anélkül, hogy a szállító és a fogyasztó egyidejűleg jelen lenne; mivel ezeknek a hírközlő eszközöknek a folyamatos fejlődése nem teszi lehetővé egy teljes körű jegyzékük elkészítését, ugyanakkor megköveteli alapelvek meghatározását még olyan eszközök vonatkozásában is, amelyek használata még nem terjedt el széles körben;(10) mivel egy egymást követő műveleteket vagy egy adott időszak folyamán egymástól elkülönült műveletek sorozatát tartalmazó ügylet jogi leírása a tagállamok nemzeti jogától függően különböző lehet; mivel ennek az irányelvnek a rendelkezései nem alkalmazhatók különbözőképpen a tagállamok nemzeti joga szerint, kivéve ha a 14. cikk alkalmazásához folyamodnak; mivel emiatt indokolt figyelembe venni, hogy az egymást követő műveletek vagy egy adott időszak folyamán egymástól elkülönült műveletek sorozatát tartalmazó, de egy teljes egésznek tekinthető ügyletből legalább az első művelet feleljen meg az ebben az irányelvben előírt rendelkezéseknek, függetlenül attól, hogy a művelet vagy műveletsorozat egyetlen szerződés vagy egymás utáni külön szerződések tárgyát képezi;(11) mivel a távközlő eszközök használata nem vezethet a fogyasztók számára nyújtott információk csökkenéséhez; mivel ezért meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket az alkalmazott távközlési módtól függetlenül kötelező átadni a fogyasztóknak; mivel az átadott információknak meg kell felelniük a Közösség egyéb vonatkozó jogszabályainak, különösen a megtévesztő reklámozásra vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 1984. szeptember 10-i 84/450/EGK tanácsi irányelv [7] rendelkezéseinek; mivel olyan esetekben, amikor kivételek vannak az információszolgáltatási kötelezettség teljesítése alól, a fogyasztó saját belátása szerint eldöntheti, hogy igényt tart-e bizonyos alapinformációkra, mint például a szállító azonosítási adatai, az áruk vagy szolgáltatások lényeges jellemzői vagy a vételáruk;(12) mivel telefonon keresztüli kommunikáció esetén indokolt, hogy a fogyasztó elegendő információt kapjon a beszélgetés kezdetén, hogy eldönthesse, kívánja-e folytatni a beszélgetést vagy sem;(13) mivel bizonyos elektronikus technológiák használatával továbbított információk sok esetben rövid élettartamúak, lévén hogy azokat a fogyasztó nem kapja meg tartós információhordozón; mivel a fogyasztónak ezért kellő időben írásos értesítést kell kapnia a szerződésszerű teljesítéshez szükséges információkról;(14) mivel a fogyasztónak a szerződés megkötése előtt nincs lehetősége arra, hogy ténylegesen megtekintse a megvásárolni kívánt árut vagy megismerje a szolgáltatás jellemzőit; mivel a fogyasztó számára biztosítani kell a szerződéstől való elállás jogát, kivéve ha ez az irányelv másként rendelkezik; mivel azért, hogy ez a jog ne maradjon formális, amennyiben a fogyasztó gyakorolja elállási jogát, az ezzel kapcsolatban felmerülő esetleges költségeit az áruk visszaküldésének közvetlen költségeire kell korlátozni; mivel ez az elállási jog nem érinti a fogyasztónak a saját nemzeti joga szerinti jogosultságait, különösen ha a fogyasztó sérült árut, hibás szolgáltatást kap, illetve olyan árut vagy szolgáltatást, amely nem felel meg az ajánlatban szereplő leírásnak; mivel a tagállamoknak kell meghatározniuk az elállási jog gyakorlásából eredő egyéb feltételeket és szabályokat;(15) mivel amennyiben a megrendeléskor nem rögzítették a szerződés teljesítésének határidejét, ilyen határidőt is elő kell írni;(16) mivel nem engedélyezett a fogyasztó részére termék szállítása vagy szolgáltatás nyújtása reklámcélokból fizetség ellenében a fogyasztó előzetes kifejezett kérése vagy beleegyezése nélkül, amennyiben nem helyettesítő termék szállításáról vagy szolgáltatás nyújtásáról van szó;(17) mivel figyelemmel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló 1950. november 4-i európai egyezmény 8. és 10. cikkében előírt alapelvekre, tiszteletben kell tartani a fogyasztó magánélethez való jogát, és különösen egyes kifejezetten tolakodó kommunikációs technikákkal szembeni szabadságát; mivel ezért elő kell írni az ilyen technikák alkalmazásának korlátait; mivel annak a sajátos védelemnek a sérelme nélkül, amellyel a fogyasztók rendelkeznek a személyi adataik és magánéletük védelmére vonatkozó közösségi jogszabályok keretében, a tagállamoknak meg kell enniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a fogyasztók hatékony védelmét az olyan egyes kommunikációs eszközökön keresztül történő ügynöki megkereséssel szemben, amelyről a fogyasztó már előzetesen tudatta, hogy elutasítja;(18) mivel lényeges, hogy az ezen irányelvben előírt alapvető, kötelező érvényű szabályokat a távértékesítési szerződések vonatkozásában a fogyasztókat megillető védelem eljárási szabályairól szóló 1992. április 7-i 92/295/EGK bizottsági ajánlásnak [8] megfelelően, adott esetben az érintett kereskedők önkéntes intézkedéseivel egészítsék ki;(19) mivel a fogyasztók lehető legjobb védelme érdekében fontos, hogy a fogyasztókat megfelelő módon tájékoztassák ennek az irányelvnek a rendelkezéseiről és az e területen folytatott gyakorlat szabályairól;(20) mivel az ezen irányelvben előírt rendelkezések be nem tartása nemcsak a fogyasztókat károsíthatja, hanem a versenytársakat is; mivel ezért olyan rendelkezéseket lehet előírni, amelyek lehetővé teszik az irányelv alkalmazása feletti őrködést közszervezetek vagy képviselőik számára, illetve olyan fogyasztói szervezetek számára, amelyeknek a nemzeti joguk értelmében jogos érdekük fűződik a fogyasztók védelméhez, valamint olyan szakmai szervezetek számára, amelyek e területen jogszerűen járhatnak el;(21) mivel a fogyasztók védelme érdekében fontos, hogy amint lehetséges, kezeljék a határokon átnyúló panaszügyek kérdését; mivel a Bizottság 1996. február 14-én közzétette a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a belső piacon belüli fogyasztási jogviták rendezéséről szóló cselekvési tervét; mivel ez a cselekvési terv a peren kívüli eljárások alkalmazásának előmozdítását célzó sajátos kezdeményezéseket tartalmaz; mivel a Bizottság ezen eljárások megbízhatóságának a biztosítására objektív kritériumokat határozott meg (II. melléklet), és szabványosított panasznyomtatványok használatát írta elő (III. melléklet);(22) mivel az új technológiák használatában a fogyasztó nem tartja ellenőrzése alatt a használt kommunikációs eszközöket; mivel ezért szükséges annak elrendelése, hogy a bizonyítás kötelezettsége terhelheti a szállítót;(23) mivel bizonyos esetekben fennáll annak a kockázata, hogy a fogyasztót megfosztják az ezen irányelv által nyújtott védelemtől, amennyiben egy harmadik ország jogát kötik ki a szerződésre alkalmazandó jogként; mivel ezért az ilyen kockázat elkerülését célzó rendelkezéseket kell előírni ebben az irányelvben;(24) mivel egy tagállam közérdekből megtilthatja a területén bizonyos áruk vagy szolgáltatások távértékesítési szerződések használatával történő értékesítését; mivel az ilyen tilalomnak tiszteletben kell tartania a közösségi jogszabályokat; mivel vannak már rendelkezések ilyen tilalmakról, nevezetesen a gyógyszerekkel kapcsolatban a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységekre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvben [9], valamint az emberi használatra szánt gyógyszerek reklámozásáról szóló 1992. március 31-i 92/28/EGK tanácsi irányelvben [10],ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz irányelv céljaEnnek az irányelvnek a célja a fogyasztók és szállítók közötti távértékesítési szerződésekkel kapcsolatos tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítése.2. cikkMeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:(1) "távértékesítési szerződések" a szállító és a fogyasztó között minden olyan, a szállító által áru vagy szolgáltatás értékesítésére szervezett távértékesítési rendszer keretében kötött szerződés, amelynél a szállító a szerződés megkötésének időpontjáig, beleértve magát a szerződéskötést is, kizárólag valamilyen távközlő eszközt vesz igénybe a szerződés létrehozása érdekében;(2) "fogyasztó" minden olyan természetes személy, aki az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó szerződésekben szakmai tevékenységi körén kívül jár el;(3) "szállító" minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó szerződésekben szakmai tevékenységi körében jár el;(4) "távközlő eszköz" bármely eszköz, amelyet a szállító és a fogyasztó egyidejű fizikai jelenléte nélkül vehetnek igénybe az e felek közötti távértékesítési szerződés megkötése céljából. Az ezen irányelv által említett eszközök példálózó felsorolását az I. melléklet tartalmazza;(5) "távközlő eszköz üzemeltetője" minden olyan természetes, illetve állami vagy magánjellegű jogi személy, akinek vagy amelynek a szakmai tevékenysége abban áll, hogy egy vagy több távközlő eszközt bocsát a szállítók rendelkezésére.3. cikkMentességek(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbi szerződésekre:- pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések, amelyeknek nem teljes körű felsorolását a II. melléklet tartalmazza,- árusító automatából vagy automatizált üzlethelyiségből történő értékesítés,- nyilvános távbeszélő állomás igénybevétele útján a távközlési üzemeltetőkkel kötött szerződések,- ingatlan építésére vagy értékesítésére, illetve ingatlannal kapcsolatos más jogokra vonatkozó szerződések, a bérleti szerződések kivételével,- árverésen kötött szerződések.(2) Az irányelv 4., 5., 6. cikke és 7. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó:- élelmiszereknek, italoknak vagy egyéb mindennapos fogyasztási cikkeknek a fogyasztó lakására, tartózkodási helyére vagy munkahelyére történő rendszeres szállítására vonatkozó szerződésekre,- olyan szállást nyújtó, szállítási, étkeztetési vagy szabadidős szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekre, amelyekben a szolgáltató a szerződés megkötésekor azt vállalja, hogy ezeket a szolgáltatásokat egy bizonyos napon vagy egy meghatározott időszakban nyújtja; szabadtéri szabadidős szolgáltatások esetében a szállító fenntarthatja magának a jogot arra, hogy meghatározott körülmények között nem alkalmazza a 7. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseit.4. cikkElőzetes tájékoztatás(1) Bármely távértékesítési szerződés megkötése előtt a következő információkat kell kellő időben a fogyasztó rendelkezésére bocsátani:a) a szállító személyazonossága, és ha a szerződés szerint a fizetést előre kell teljesíteni, a szállító címe;b) az áruk vagy szolgáltatások lényeges tulajdonságai;c) az áruk vagy szolgáltatások adókat is tartalmazó ára;d) a szállítási költségek, adott esetben;e) a fizetés, szállítás vagy szerződésteljesítés feltételei;f) elállási jog megléte, a 6. cikk (3) bekezdésében hivatkozott esetek kivételével;g) a távközlő eszköz használatának díja, ha azt az alapdíjtól eltérően állapítják meg;h) az ajánlat vagy az ár érvényességének időtartama;i) adott esetben a szerződés legrövidebb időtartama, olyan szerződéseknél, amelyek alapján az áruk szállítása vagy a szolgáltatások teljesítése folyamatosan vagy ismétlődően történik.(2) Az (1) bekezdésben említett, megjelenésükben egyértelműen kereskedelmi célú információkat pontosan, közérthetően kell közölni bármilyen alkalmas távközlő eszköz felhasználásával, figyelemmel különösen a kereskedelmi tranzakciók terén a jóhiszeműség elvére, valamint az olyan személyek megfelelő védelmének az elvére, akik a tagállamok nemzeti jogszabályai szerint a beleegyezés megadása vonatkozásában nem tekintendők cselekvőképesnek, mint például a kiskorúak.(3) Mindezeken túlmenően telefonon keresztüli kapcsolatfelvétel esetén a beszélgetés megkezdésekor a szállítónak közölnie kell a fogyasztóval személyazonosságát és a hívás kereskedelmi célját.5. cikkA rendelkezésre bocsátott információk írásbeli megerősítése(1) A fogyasztónak írásban vagy más, olyan tartós hordozófelületen, amely a rendelkezésére áll és amelyhez hozzáférhet, meg kell kapnia a 4. cikk (1) bekezdés a)–f) pontjában felsorolt információkat a szerződés végrehajtása során megfelelő időben, és olyan esetekben, amikor a szállítás nem a feleken kívülállók részére történik, legkésőbb a szállítás időpontjában, amennyiben a szerződés megkötését megelőzően nem közölték már ezeket az információkat a fogyasztóval írásban vagy más, olyan tartós hordozófelületen, amely a rendelkezésére áll és amelyhez hozzáférhet.Minden esetben meg kell adni a következőket:- írásos tájékoztatás a 6. cikk szerinti elállási jog gyakorlásának feltételeiről és eljárási szabályairól, beleértve a 6. cikk (3) bekezdés első francia bekezdésében említett eseteket is,- a szállító telephelyének földrajzi címe, ahová a fogyasztó benyújthatja kifogásait,- az értékesítés utáni szolgáltatásokra és a szavatossági, illetve jótállási jogokra vonatkozó információkat,- a szerződés felbontásának feltételei, ha határozatlan időre szól, vagy tartama az egy évet meghaladja.(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók az olyan szolgáltatásokra, amelyek megvalósítása valamilyen távközlő eszköz alkalmazásával történik, ha ezeket a szolgáltatásokat csak egyetlen alkalommal nyújtják, és a számlázást a távközlő eszköz üzemeltetője végzi. Mégis mindenesetre biztosítani kell, hogy a fogyasztó megismerhesse a szállító telephelyének földrajzi címét, ahová benyújthatja kifogásait.6. cikkElállási jog(1) Bármely távértékesítési szerződés esetén a fogyasztó legalább hét munkanapnyi időtartammal rendelkezik arra, hogy büntetésektől mentesen és indokolás nélkül elálljon a szerződéstől. A fogyasztótól az elállási jog gyakorlása esetén csak az áruk visszaküldésének közvetlen költségei követelhetők.Az elállási jog gyakorlására biztosított időszak kezdete:- áruk szállítása esetén a leszállított áruk fogyasztó általi átvételének a napja, ha teljesítették az 5. cikk rendelkezései szerinti kötelezettségeket;- szolgáltatások nyújtása esetén a szerződés megkötésének a napja, vagy az 5. cikk rendelkezései szerinti kötelezettségek teljesítésének a napja abban az esetben, ha e teljesítés a szerződés megkötése után történt, feltéve hogy ez az időszak nem haladja meg a következő albekezdésben említett három hónapos időtartamot.Abban az esetben, ha a szállító nem teljesítette az 5. cikkben előírt kötelezettségeket, az elállásra nyitva álló időszak három hónap. Ezen időszak kezdete:- áruk szállítása esetében az áruk fogyasztó általi átvételének a napja,- szolgáltatások esetében a szerződés megkötésének napja.Amennyiben a szállító a három hónapos időszakon belül a fogyasztó rendelkezésére bocsátja az 5. cikkben említett információkat, az első albekezdésben megállapított hét munkanapos időszak ettől az időponttól kezdődik.(2) Amennyiben a fogyasztó e cikknek megfelelően él elállási jogával, a szállító köteles a fogyasztó által kifizetett összegeket költségmentesen visszatéríteni a fogyasztó számára. A fogyasztótól az elállási jog gyakorlása miatt csak az áruk visszaküldésének közvetlen költségei követelhetők. Az ilyen visszatérítést a lehető legrövidebb időn belül, de legfeljebb 30 napon belül teljesíteni kell.(3) A felek eltérő megállapodása hiányában a fogyasztó nem gyakorolhatja az (1) bekezdés szerinti elállási jogát az alábbi szerződések esetében:- szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződés esetében, ha a szerződés teljesítése a fogyasztó beleegyezésével már az (1) bekezdésben hivatkozott hét munkanap tartamú időszak vége előtt megkezdődött,- áruk szállítására vagy szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződések esetében, ha az ár a szállító által nem befolyásolható módon a pénzpiaci kamatok ingadozásaitól függ,- a fogyasztó által megadott jellemzőknek megfelelő, vagy egyértelműen a fogyasztó személyéhez kötött, vagy természetüknél fogva nem visszaküldhető, illetve gyorsan romló vagy rövid szavatossági idejű árukra vonatkozó szerződések esetében,- hang- vagy képfelvételek, illetve számítástechnikai szoftver szállítására vonatkozó szerződések esetében, ha e termékek csomagolását a fogyasztó felbontotta,- hírlapok, folyóiratok és magazinok szállítására vonatkozó szerződések esetében,- szerencsejáték- és lottójáték-szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződések esetében.(4) A tagállamok jogszabályaikban rendelkeznek arról, hogy:- ha az áru vagy a szolgáltatás árát részben vagy egészben a szállító által nyújtott hitel fedezi, vagy- ha az árat részben vagy egészben harmadik fél és a fogyasztó közötti megállapodás alapján a harmadik fél által a fogyasztó számára nyújtott hitel fedezi,a hitelmegállapodást büntetés alkalmazása nélkül kell felmondani olyan esetekben, amikor a fogyasztó az (1) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően gyakorolja elállási jogát.A hitelmegállapodás felmondásának részletes szabályait a tagállamok állapítják meg.7. cikkSzerződésteljesítés(1) A felek eltérő megállapodása hiányában a szállító köteles a megrendelést legkésőbb 30 napon belül teljesíteni attól a naptól számítva, amelyen a fogyasztó megrendelését eljuttatta a szállítónak.(2) Ha a szállító azért nem teljesíti a szerződést, mert a megrendelt áru nem áll rendelkezésére, illetve a megrendelt szolgáltatást nem áll módjában nyújtani, köteles a fogyasztót tájékoztatni erről a körülményről, és köteles a fogyasztó által már kifizetett összeget a lehető legrövidebb időn, de legfeljebb 30 napon belül a fogyasztó számára visszatéríteni.(3) Azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a szállító a fogyasztó számára szállíthat, illetve nyújthat azonos minőségű és vételárú árut vagy szolgáltatást, feltéve hogy erről a lehetőségről a felek a szerződés megkötése előtt vagy a szerződésben rendelkeztek. A fogyasztót egyértelmű és érthető módon tájékoztatni kell erről a lehetőségről. Ebben az esetben az elállási jog gyakorlásából eredő visszaszállítási költségek a szállítót terhelik, és a fogyasztót erről tájékoztatni kell. Ilyen esetekben az áruk szállítása vagy a szolgáltatások nyújtása nem tekinthető azonosnak a 9. cikk szerinti kéretlen értékesítéssel.8. cikkFizetés hitelkártyávalA tagállamoknak megfelelő rendelkezéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy:- a fogyasztó kérhesse a fizetés érvénytelenítését, ha hitelkártyáját az ezen irányelv hatálya alá tartozó távértékesítési ügyletekben csalásra használták,- ha csalásra használták a fogyasztó hitelkártyáját, a kifizetett összegeket a fogyasztó számára jóváírják vagy visszaszolgáltassák.9. cikkNem kért értékesítésA tagállamok meghozzák a szükséges rendelkezéseket azért, hogy- megtiltsák olyan áru szállítását, illetve szolgáltatás nyújtását, amely a fogyasztó számára fizetési kötelezettséggel jár és ő előzetesen nem rendelte meg,- mentesítsék a fogyasztót minden ellenszolgáltatás alól, amennyiben kérése nélkül szállítanak számára árut, illetve nyújtanak szolgáltatást, a válasz hiánya nem jelent beleegyezést.10. cikkEgyes távközlő eszközök használatának korlátozása(1) Az alábbi távközlő eszközök szállító általi használatához a fogyasztó előzetes beleegyezése szükséges:- emberi beavatkozás nélkül működő automata hívórendszer (automata hívókészülék),- távmásoló (telefax).(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az olyan, az (1) bekezdésben nem említett távközlő eszközök, amelyek közvetlen kapcsolat létesítését teszik lehetővé, csak akkor használhatók, ha az ellen a fogyasztó kifejezetten nem tiltakozik.11. cikkBírósági vagy közigazgatási jogorvoslat(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a fogyasztók érdekében megfelelő és hatékony eszközök létezzenek ezen irányelv betartására.(2) Az (1) bekezdésben említett eszközök olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek lehetővé teszik, hogy a következő, a nemzeti jogszabályok által meghatározott egy vagy több testület a nemzeti joga szerint eljárást kezdeményezhessen bíróság vagy hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóság előtt az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezések alkalmazásáért:a) állami testületek vagy azok képviselői;b) a fogyasztók érdekeinek védelmében törvényes érdekeltséggel rendelkező fogyasztói szervezetek;c) intézkedések megtételére törvényes érdekeltséggel rendelkező szakmai szervezetek.(3) a) A tagállamok elrendelhetik, hogy a bizonyítási kötelezettség az előzetes információ nyújtására, az információk írásban történő megerősítésére, a határidők betartására vagy a fogyasztók beleegyezésére vonatkozóan a szállítót terheli;b) a tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a szolgáltatók és a távközlő eszközök üzemeltetői, amennyiben képesek rá, szüntessék be az ezen irányelv alkalmazásában hozott rendelkezésekkel össze nem egyeztethető gyakorlatukat.(4) A tagállamok elrendelhetik, hogy az ezen irányelv betartásának független testületek általi önkéntes ellenőrzése és a jogviták megoldásához ilyen testületek igénybevétele azokhoz az eszközökhöz kapcsolódik, amelyeket a tagállamoknak kell megalkotni annak érdekében, hogy biztosítsák ezen irányelv rendelkezéseinek a tiszteletben tartását.12. cikkA rendelkezések kötelező ereje(1) A fogyasztó nem mondhat le azokról a jogairól, amelyek ezen irányelvnek a nemzeti jogba való átültetése révén illetik meg.(2) A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ha a szerződés szoros kapcsolatot jelent egy vagy több tagállam területével, a fogyasztó ne veszítse el az ezen irányelv által számára nyújtott védelmet azáltal, hogy egy harmadik ország jogát választja a szerződésre alkalmazandó jogként.13. cikkKözösségi szabályok(1) Ennek az irányelvnek a rendelkezései annyiban alkalmazandók, amennyiben a közösségi szabályozás keretében nincsenek olyan sajátos rendelkezések, amelyek összességükben szabályoznak egyes távértékesítési szerződéseket.(2) Ha egy közösségi különös szabályozás olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek áruk szállítására vagy szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződéseknek csak egyes szempontjait szabályozzák, ezen irányelv rendelkezései helyett a különös rendelkezéseket kell alkalmazni a távértékesítési szerződések ezen meghatározott szempontjaira.14. cikkMinimumzáradékA tagállamok az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadhatnak vagy hatályban tarthatnak a Szerződéssel összhangban lévő szigorúbb rendelkezéseket annak érdekében, hogy a fogyasztóknak magasabb szintű védelmet biztosítsanak. Az ilyen rendelkezések a Szerződés tiszteletben tartásával adott esetben közérdekből megtilthatják a hatályuk alá tartozó területen egyes áruk vagy szolgáltatások, különösen gyógyszerek, távértékesítési szerződéssel történő értékesítését.15. cikkVégrehajtás(1) Ennek az irányelvnek a hatálybalépése után legkésőbb három évvel a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.(4) Ennek az irányelvnek a hatálybalépése után legkésőbb négy évvel a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács számára ezen irányelv végrehajtásáról jelentést készít, amelyet szükség esetén az irányelv módosítására vonatkozó javaslattal egészít ki.16. cikkA fogyasztók tájékoztatásaA tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a fogyasztókat tájékoztassák az ezen irányelvet a belső jogukba átültető nemzeti jogszabályaikról, és adott esetben arra ösztönzik a szakmai szervezeteket, hogy tájékoztassák a fogyasztókat az eljárási szabályaikról.17. cikkPanaszügyek rendezéseA Bizottság tanulmányozza olyan eszközök alkalmazásának a lehetőségét, amelyek hatékonnyá tennék a távértékesítéssel kapcsolatos fogyasztói panaszügyek kezelését. Az ezen irányelv hatálybalépését követő két éven belül a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács számára a megvalósított tanulmányok eredményeiről jelentést készít, amelyet adott esetben megfelelő javaslatokkal egészít ki.18. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba.19. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. május 20-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökJ. Van Aartsen[1] HL C 156., 1992.6.23., 14. o. ésHL C 308., 1993.11.15., 18. o.[2] HL C 19., 1993.1.25., 111. o.[3] Az Európai Parlament 1993. május 26-i véleménye (HL C 176., 1993.6.28., 95. o.), a Tanács 1995. június 29-i közös álláspontja (HL C 288., 1995.10.30., 1. o.), az Európai Parlament 1995. december 13-i határozata (HL C 17., 1996.1.22., 51. o.), az Európai Parlament 1997. január 16-i határozata és a Tanács 1997. január 20-i határozata.[4] HL C 92., 1975.4.25., 1. o.[5] HL C 167., 1986.7.5., 1. o.[6] HL C 294., 1989.11.22., 1. o.[7] HL L 250., 1984.9.19., 17. o.[8] HL L 156., 1992.6.10., 21. o.[9] HL L 298., 1989.10.17., 23. o.[10] HL L 113., 1992.4.30., 13. o.--------------------------------------------------I MELLÉKLETA 2. cikk (4) bekezdésének említett kommunikációs eszközök- Címzés nélküli nyomtatvány- Címzéssel ellátott nyomtatvány- Szabványlevél- Sajtóban megjelentetett hirdetés megrendelőlappal- Katalógus- Telefonkészülék kezelővel- Telefonkészülék emberi beavatkozás nélkül (automata hívókészülék, audiotext)- Rádió- Videotelefon (képernyővel felszerelt telefonkészülék)- Videotex (mikroszámítógép és televízió-képernyő) billentyűzettel vagy érintőképernyővel- Elektronikus levél- Távmásoló (telefax)- Televízió (távvásárlás)--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 3. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi szolgáltatások- Befektetési szolgáltatások- Biztosítási és viszontbiztosítási tevékenységek- Banki szolgáltatások- A nyugdíjalapokra vonatkozó ügyletek- Határidős és opciós ügyletekre vonatkozó műveletekAz ilyen szolgáltatások különösen a következőket tartalmazzák:- a 93/22/EGK irányelv [1] mellékletében említett befektetési szolgáltatások, kollektív befektetési vállalkozások szolgáltatásai,- a 89/646/EGK irányelv [2] mellékletében említett kölcsönös elismerésen alapuló tevékenységekhez tartozó szolgáltatások,- a következő irányelvekben említett, biztosítási és viszontbiztosítási tevékenységekhez tartozó ügyletek:- 73/239/EGK irányelv [3] 1. cikke,- 79/267/EGK irányelv [4] melléklete,- 64/225/EGK irányelv [5],- 92/49/EGK irányelv [6] és 92/96/EGK [7] irányelv.[1] HL L 141., 1993.6.11., 27. o.[2] HL L 386., 1989.12.30., 1. o. A 92/30/EGK irányelvvel (HL L 110., 1992.4.28., 52. o.) módosított irányelv.[3] HL L 228., 1973.8.16., 3. o. A legutóbb a 92/49/EGK irányelvvel (HL L 228., 1992.8.11., 1. o.) módosított irányelv.[4] HL L 63., 1979.3.13., 1. o. A legutóbb a 90/619/EGK irányelvvel (HL L 330., 1990.11.29., 50. o.) módosított irányelv.[5] HL L 56., 1964.4.4., 878/64. o. Az 1973. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.[6] HL L 228., 1992.8.11., 1. o.[7] HL L 360., 1992.9.12., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2011/18/EU irányelve ( 2011. március 1. ) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II., V. és VI. mellékletének módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               2.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 57/21

         A BIZOTTSÁG 2011/18/EU IRÁNYELVE
   (2011. március 1.)
   a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II., V. és VI. mellékletének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikkének (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/57/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányuló azon intézkedéseket, amelyek ugyanezen irányelv II–IX. mellékleteinek módosításához szükségesek, a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               (2)

               Az ellenőrző-irányító és jelző alrendszer pályamenti és fedélzeti berendezésekből áll, amelyeket két külön alrendszernek kell tekinteni. A 2008/57/EK irányelv II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (3)

               A villamos fogyasztásmérő készülék fizikailag integrált a járművekbe. A 2008/57/EK irányelv II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               A 2008/57/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamoknak ki kell jelölniük a nemzeti szabályokra vonatkozóan a hitelesítési eljárások végrehajtásáért felelős szervezeteket. A 2008/57/EK irányelv V. és VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, az említett szervezetek által alkalmazandó eljárások meghatározása érdekében.

               (5)

               Tekintettel a 2008/57/EK irányelv VI. mellékletének 2. szakaszára, a közbenső hitelesítési nyilatkozatot (ISV) alkalmazva a bejelentett szervezetnek először ki kell adnia a közbenső hitelesítési nyilatkozatról szóló EK-tanúsítványt, majd a kérelmező ezután készíti el a vonatkozó EK-nyilatkozatot. A 2008/57/EK irányelv V. és VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2008/57/EK irányelv II., V. és VI. mellékletének helyébe ezen irányelv I., II. és III. mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2011. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.
   (2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (3)   Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak a Ciprusi Köztársaságra és a Máltai Köztársaságra, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti rendszert.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 1-jén.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

      I. MELLÉKLET

            „II. MELLÉKLET

               ALRENDSZEREK

            1.   Az alrendszerek felsorolása

            Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a vasúti rendszert alkotó rendszert a következő alrendszerekre lehet bontani:

                        a)

                        strukturális területek:

                                    —

                                    infrastruktúra,

                                    —

                                    energia,

                                    —

                                    pályamenti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer,

                                    —

                                    fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer,

                                    —

                                    járművek;

                        b)

                        funkcionális területek:

                                    —

                                    forgalomüzemeltetés és -irányítás,

                                    —

                                    karbantartás,

                                    —

                                    telematikai alkalmazások a személyszállítási és áruszállítási szolgáltatások céljára.

                  2.   Az alrendszerek ismertetése

            A vonatkozó ÁME tervezetének kidolgozása során az Ügynökség javaslatot tesz az átjárhatósággal kapcsolatos rendszerelemek és szempontok listájára minden egyes alrendszer vagy alrendszerrész tekintetében. Az átjárhatósághoz kapcsolódó szempontok és rendszerelemek kiválasztásának, illetve az ÁME-kbe történő bevonásuk sorrendjének érintése nélkül az alrendszerek a következőket foglalják magukban:
            2.1.   Infrastruktúra

            Pálya, váltók, mérnöki létesítmények (hidak, alagutak stb.), kapcsolódó állomási infrastruktúra (peronok, megközelítési zónák, ideértve a mozgáskorlátozott személyek igényeit stb.), biztonsági és védelmi berendezések.
            2.2.   Energiaügy

            A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamos fogyasztásmérő rendszer pályamenti elemeit is beleértve.
            2.3.   Pályamenti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

            A biztonság garantálásához és a hálózaton közlekedésre jogosult szerelvények mozgásának ellenőrzéséhez és irányításához szükséges valamennyi pályamenti berendezés.
            2.4.   Fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

            A biztonság garantálásához és a hálózaton közlekedésre jogosult szerelvények mozgásának ellenőrzéséhez és irányításához szükséges valamennyi fedélzeti berendezés.
            2.5.   Forgalomüzemeltetés és -irányítás

            A különböző strukturális alrendszerek összehangolt üzemeltetését biztosító eljárások és a kapcsolódó berendezések, a rendes és a korlátozott üzemmód esetére egyaránt, különösen a vonatösszeállítás, valamint a vonatvezetés, a forgalomtervezés és a forgalomirányítás terén.
            A határátlépéssel járó szolgáltatások végzéséhez szükséges szakképesítés.
            2.6.   Telematikai alkalmazások

            Az I. melléklettel összhangban ez az alrendszer két elemből áll:

                        a)

                        személyszállítási alkalmazások, egyebek között az utasok utazás előtti és utazás alatti tájékoztatására szolgáló rendszerek, jegyfoglalási és fizetési rendszerek, poggyászkezelés és a vonatok vagy más utazási formák közötti csatlakozások kezelése;

                        b)

                        árufuvarozási alkalmazások, egyebek között információs rendszerek (fuvarok és szerelvények valós idejű ellenőrzése), kocsirendezési és elosztási rendszerek, foglalási, fizetési és számlázási rendszerek, más közlekedési formákkal való csatlakozások kezelése és elektronikus kísérőokmányok készítése.

                  2.7.   Járművek

            Struktúra, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamos fogyasztásmérő készülék, fékmű, kapcsolókészülék és futómű (forgóváz, tengely stb.) és felfüggesztés, ajtók, ember/gép kapcsolódási pontok (mozdonyvezető, utazószemélyzet és utasok, tekintettel a mozgáskorlátozott személyek igényeire is), passzív vagy aktív biztonsági eszközök, az utasok és az utazószemélyzet egészségét biztosító eszközök.
            2.8.   Karbantartás

            A vasúti rendszer átjárhatóságát biztosító és a szükséges teljesítményt garantáló kötelező javításokat és megelőző karbantartásokat biztosító eljárások, a kapcsolódó berendezések, karbantartási logisztikai központok és tartalékok.”

      II. MELLÉKLET

            „V. MELLÉKLET

               ALRENDSZEREK HITELESÍTÉSI NYILATKOZATA

            1.   Az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatok

            Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és a kísérő dokumentumokat keltezéssel kell ellátni, és alá kell írni.
            A nyilatkozatnak az alrendszerek EK-hitelesítési eljárásából származó, a VI. melléklet 2. szakaszában meghatározott információkon kell alapulniuk. Azt ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:

                        —

                        az irányelvre történő hivatkozások,

                        —

                        az ajánlatkérő vagy a gyártó, vagy az Európai Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni kereskedelmi nevét és teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig az ajánlatkérő vagy a gyártó kereskedelmi nevét is),

                        —

                        az alrendszer rövid leírása,

                        —

                        a 18. cikkben említett EK-hitelesítést végző bejelentett szervezet neve és címe,

                        —

                        hivatkozás a műszaki dokumentációban található dokumentumokra,

                        —

                        minden vonatkozó átmeneti vagy végleges rendelkezés, amelynek az alrendszer köteles megfelelni és különösen, adott esetben, valamennyi üzemeltetési korlátozás és feltétel,

                        —

                        ha időszakos érvényű: az EK-nyilatkozat érvényességének ideje,

                        —

                        az aláíró személyazonossága.

                  Amennyiben a VI. melléklet hivatkozik a közbenső EK-hitelesítési nyilatkozatra (ISV), e szakasz rendelkezései a nyilatkozatra is vonatkoznak.
            2.   Az alrendszerekre vonatkozó hitelesítési nyilatkozatok nemzeti szabályok esetén

            Amennyiben a VI. melléklet hivatkozik az alrendszerekre vonatkozó hitelesítési nyilatkozatokra nemzeti szabályok esetén, az 1. szakasz rendelkezései értelemszerűen a nyilatkozatra is vonatkoznak.”

      III. MELLÉKLET

            „VI. MELLÉKLET

               ALRENDSZEREK EK–HITELESÍTÉSI ELJÁRÁSA

            1.   ÁLTALÁNOS ELVEK
            Egy alrendszer hitelesítési eljárása annak ellenőrzését és tanúsítását jelenti, hogy az alrendszer:

                        —

                        tervezése, kivitelezése és beszerelése olyan módon történik, amely biztosítja a rá vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelést, valamint

                        —

                        üzembe helyezését engedélyezték.

                  2.   EK–HITELESÍTÉSI ELJÁRÁS
            2.1.   Bevezetés

            Az EK-hitelesítési eljárás során a bejelentett szervezet ellenőrzi és tanúsítja, hogy az alrendszer:

                        —

                        teljesít minden vonatkozó ÁME-t,

                        —

                        megfelel a Szerződésből eredő egyéb rendeleteknek.

                  2.2.   Az alrendszer részei és szakaszok

            2.2.1.   Közbenső hitelesítési nyilatkozat (ISV)

            Amennyiben az ÁME-ben így van meghatározva, vagy adott esetben a kérelmező kérésére az alrendszert bizonyos részekre lehet felosztani, illetve az ellenőrzést a hitelesítési eljárás bizonyos szakaszaiban lehet végrehajtani.
            A közbenső hitelesítési nyilatkozat (ISV) kiadására irányuló eljárása során a bejelentett szervezet ellenőrzi és tanúsítja az alrendszer bizonyos részeit vagy a hitelesítési eljárás bizonyos szakaszait.
            Minden ISV egy közbenső EK-hitelesítési tanúsítványnak a kérelmező általi választott bejelentett szervezet általi kiadásához vezet, és a kérelmező adott esetben közbenső EK-nyilatkozatot is készíthet. Az ISV-tanúsítványnak és az ISV-nyilatkozatnak hivatkozniuk kell arra az ÁME-re, amely alapján a megfelelőséget értékelték.
            2.2.2.   Az alrendszer részei

            A kérelmező minden részre vonatkozóan kérhet ISV-t. Az egyes részeket az egyes szakaszok során kell ellenőrizni a 2.2.3. szakaszban leírtak szerint.
            2.2.3.   A hitelesítési eljárás szakaszai

            Az alrendszeren vagy az alrendszer bizonyos részein a következő szakaszok mindegyikében ellenőrzést kell végrehajtani:

                        —

                        általános tervezés,

                        —

                        előállítás: az alrendszer kiépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a gyártás, a rendszerelemek összeszerelése és az általános beállítások,

                        —

                        végső ellenőrzés.

                  A tervezési szakaszban (a típusvizsgálatokat is ideértve) és az előállítási szakaszban a kérelmező ISV-t kérhet.
            2.3.   Ellenőrzési tanúsítvány

            2.3.1.   Az EK-hitelesítésért felelős bejelentett szervezet értékeli az alrendszer konstrukcióját, előállítását és végső ellenőrzését, valamint kiállítja a kérelmező számára az EK-ellenőrzési tanúsítványt, majd a kérelmező állítja ki az EK-hitelesítési nyilatkozatot. Az EK-ellenőrzési tanúsítványnak hivatkoznia kell arra az ÁME-re, amely alapján a megfelelőséget értékelték.
            Amennyiben nem vizsgálták egy alrendszer minden vonatkozó ÁME-nek való megfelelését (pl. eltérés, ÁME-k korszerűsítés vagy felújítás céljából történő részletes alkalmazása, ÁME-ban meghatározott különleges eset vagy átmeneti időszak esetében), az EK-tanúsítványnak pontos hivatkozást kell tartalmaznia azon ÁME-kre vagy részeikre, amelyekkel szemben a megfelelést a bejelentett szervezet nem vizsgálta az EK-hitelesítési eljárás során.
            2.3.2.   Amennyiben közbenső EK-hitelesítési tanúsítványt állítottak ki, az alrendszer EK-hitelesítéséért felelős bejelentett szervezet figyelembe veszi ezeket a közbenső EK-hitelesítési tanúsítványokat, és az EK-ellenőrzési tanúsítvány kiadása előtt:

                        —

                        ellenőrzi, hogy a közbenső EK-hitelesítési tanúsítványok pontosan kiterjednek-e az ÁME-követelményekre,

                        —

                        ellenőrzi a közbenső EK-hitelesítési tanúsítványok által nem lefedett területeket, valamint

                        —

                        ellenőrzi a teljes alrendszer végső ellenőrzését.

                  2.4.   Műszaki dokumentáció

            Az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:

                        —

                        a tervezéshez kapcsolódó műszaki jellemzők, beleértve az érintett alrendszerre vonatkozó, a kivitelezéssel megegyező általános és részletes tervrajzok, elektromos kapcsolási rajzok és a hidraulikus rendszer rajzai, vezérlőáramköri ábrák, adatfeldolgozó és automatikus rendszerek leírása, üzemeltetési és karbantartási dokumentáció stb.,

                        —

                        az alrendszerbe beépített kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek listája, az 5. cikk (3) bekezdésének d) pontjában foglalt hivatkozás szerint,

                        —

                        az EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatok példánya, amelyekkel a fent említett rendszerelemeket az irányelv 13. cikke értelmében el kell látni, csatolva hozzá, adott esetben, a vonatkozó számítási feljegyzéseket és a közös műszaki előírások alapján a bejelentett szervezetek által elvégzett próbákról és vizsgálatokról felvett jegyzőkönyveket,

                        —

                        ha rendelkezésre áll, a közbenső EK-tanúsítványok és – adott esetben – az EK-ellenőrzési tanúsítványt kísérő alrendszer megfelelőségére vonatkozó közbenső EK-nyilatkozat(ok), ideértve az érvényességüket illetően a bejelentett szervezet által végzett ellenőrzés eredményét is,

                        —

                        az EK-hitelesítésért felelős bejelentett szervezet által ellenjegyzett, a megfelelő számítási feljegyzésekkel kísért EK-ellenőrzési tanúsítvány, amely igazolja, hogy az alrendszer megfelel a vonatkozó ÁME-k előírásainak, és tartalmazza az esetleges, a tevékenységek végrehajtása során észrevételezett és vissza nem vont fenntartásokat; az EK-ellenőrzési tanúsítványhoz csatolni kell az ugyanezen szervezet által a 2.5.3. és 2.5.4. szakaszban meghatározottak szerint a szervezet saját feladatkörében elkészített ellenőrzési, illetve vizsgálati jelentést,

                        —

                        a Szerződésből eredő egyéb jogszabályokkal összhangban kiadott EK-tanúsítványok,

                        —

                        amennyiben a 352/2009/EK bizottsági határozat (1) szerinti biztonságos integrációt írnak elő, a kérelmezőnek a műszaki dokumentációban csatolnia kell a 2004/49/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében említett, a kockázatértékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerekről szóló vizsgálati jelentést.

                  2.5.   Ellenőrzés

            2.5.1.   Az EK-ellenőrzés célja annak biztosítása, hogy az alrendszer előállítása során a műszaki dokumentációból származó kötelezettségeket betartsák.
            2.5.2.   A gyártás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezetnek állandó hozzáférést kell biztosítani minden építési területhez, gyártóüzemhez, raktárterülethez, az esetleges előgyártási műhelyekhez, kísérleti berendezésekhez, illetve általánosságban minden olyan helyiséghez, amely esetében ezt szükségesnek ítéli meg feladatának végrehajtásához. A kérelmező köteles benyújtani a bejelentett szervezetnek az összes, ezt a célt szolgáló dokumentumot, elsősorban az alrendszerre vonatkozó műszaki dokumentációt és kivitelezési terveket.
            2.5.3.   A vonatkozó ÁME-knek való megfelelés érdekében a megvalósítás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezet időszaki felülvizsgálatot köteles végezni. Köteles felülvizsgálati beszámolót benyújtani a kivitelezésért felelős személyek felé. A szervezetnek az építési műveletek bizonyos szakaszainál jelen kell lennie.
            2.5.4.   Ezenkívül a bejelentett szervezet előzetes bejelentés nélkül is felkeresheti a munkaterületet vagy a gyártóüzemeket. Az ilyen látogatások idején a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot végezhet. A kivitelezés felelősei felé vizsgálati jelentést, illetve az esettől függően felülvizsgálati beszámolót kell benyújtania.
            2.5.5.   A IV. melléklet 2. szakaszában említett felhasználásra vonatkozó EK-alkalmazhatósági nyilatkozat kiadása érdekében a bejelentett szervezetnek nyomon kell tudnia követni azokat az alrendszereket, amelyekre kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet szereltek fel az alrendszernek a tervezett vasúti környezetben történő használatra való alkalmasságának a megvizsgálására, ha a megfelelő ÁME így rendelkezik.
            2.6.   Adatok beküldése

            Az illetékes bejelentett szervezet által kiadott közbenső EK-tanúsítványok – amennyiben léteznek ilyenek – alátámasztása, vagy az alrendszer EK-hitelesítéséért felelős bejelentett szervezet által kiadott ellenőrzési tanúsítvány alátámasztása céljából, a kérelmezőnek a 2.4. szakaszban említett teljes dokumentációt be kell nyújtania. A dokumentációt csatolni kell az EK-hitelesítési nyilatkozathoz, amelyet a kérelmező ahhoz az illetékes hatósághoz nyújt be, amelyhez a forgalomba helyezés engedélyezésére vonatkozó kérelmet is benyújtja.
            A dokumentációból egy példányt a kérelmező köteles megtartani az alrendszer teljes élettartama alatt. Kérésre bármely más tagállamnak el kell küldeni a dokumentációt.
            2.7.   Közzététel

            Minden bejelentett szervezet köteles rendszeresen közzétenni a vonatkozó információkat a következőkről:

                        —

                        beérkezett EK-hitelesítés és ISV iránti kérelmek,

                        —

                        a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelés iránti kérelmek,

                        —

                        kiadott vagy elutasított közbenső EK-hitelesítési tanúsítványok,

                        —

                        kiadott vagy elutasított megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági EK-tanúsítványok,

                        —

                        kiadott vagy elutasított EK-hitelesítési tanúsítványok.

                  2.8.   Nyelv

            Az EK-hitelesítési eljárásokkal kapcsolatos dokumentációkat és a levelezést annak a tagállamnak a hivatalos, az EU hivatalos nyelvei között szereplő nyelvén kell elkészíteni, illetve folytatni, amelyben a kérelmező letelepedett, vagy az Uniónak a kérelmező elfogadott valamelyik hivatalos nyelvén.
            3.   HITELESÍTÉSI ELJÁRÁS A NEMZETI SZABÁLYOK ESETÉN
            3.1.   Bevezetés

            A nemzeti szabályok esetén alkalmazott hitelesítési eljárás során a 17. cikk (3) bekezdése szerint kijelölt szervezet (a bejelentett szervezet) ellenőrzi és tanúsítja, hogy az alrendszer megfelel a 17. cikk (3) bekezdésével összhangban bejelentett nemzeti szabályoknak.
            3.2.   Ellenőrzési tanúsítvány

            A nemzeti szabályok esetén követendő hitelesítési eljárás lefolytatásért felelős kijelölt szervezet állítja ki a kérelmező számára az EK-ellenőrzési tanúsítványt.
            A tanúsítvány pontos hivatkozást tartalmaz azon nemzeti szabályokra, amelyek megfelelését a bejelentett szervezet az EK-hitelesítési eljárás során vizsgálta, beleértve azokat is, amelyek eltérés, ÁME alóli mentesség, illetve korszerűsítés vagy felújítás hatálya alatt álló részekre vonatkoznak.
            Amennyiben a nemzeti szabályok egy járművet alkotó alrendszerekre vonatkoznak, a kijelölt szervezet két részre osztja fel a tanúsítványt: az egyik rész a jármű és a kapcsolódó hálózat közötti műszaki összeegyeztethetőséghez szigorúan kapcsolódó nemzeti szabályokra való hivatkozásokat tartalmazza, a másik pedig az összes többi nemzeti szabályt.
            3.3.   Műszaki dokumentáció

            A nemzeti szabályok esetén követendő hitelesítési eljárás tanúsítványát kísérő műszaki dokumentációnak a 2.4. szakaszban említett műszaki dokumentáció részét kell képeznie, és tartalmaznia kell az alrendszer nemzeti szabályoknak való megfelelésének értékelésére vonatkozó műszaki adatokat.”

         (1)  HL L 108., 2009.4.22., 4. o.


title: A Bizottság irányelve (1980. július 17.) a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 66/401/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31980L0754

Hivatalos Lap L 207 , 09/08/1980 o. 0036 - 0036 spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 18 o. 0286  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 18 o. 0286  finn különkiadás fejezet 3 kötet 12 o. 0084  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 12 o. 0084

		A Bizottság irányelve(1980. július 17.)a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 66/401/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról(80/754/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 79/692/EGK irányelvvel [1] módosított, a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 21a. cikkére,mivel a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének fényében a 66/401/EGK irányelv II. mellékletét az alábbiakban részletezett okok miatt módosítani szükséges;mivel a Rumexspp. magjainak maximális darabszám szerinti magtartalmára vonatkozó szabványokat az általában elérhető vetőmagminőséghez kell igazítani;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 66/401/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:1. Az I. rész 2. A. pontjában a 14. oszlop fejlécének szövege helyébe a következő szöveg lép: "Rumexspp. kivéve Rumexacetosella és Rumexmaritimus";2. Az I. rész 2. B. pontjának n) alpontja helyébe a következő szöveg lép:"A Rumexacetosella és Rumexmaritimus kivételével a Rumexspp. magjainak darabszám szerinti meghatározását csak abban az esetben kell elvégezni, ha kétség merül fel azt illetően, hogy a tétel eleget tesz a 14. oszlopban meghatározott feltételeknek.";3. A II. rész 2. A. pontjában a 4. oszlop fejlécének szövege helyébe a következő szöveg lép: "Rumex spp., kivéve Rumex acetosella és Rumex maritimus."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek irányelvnek legkésőbb 1980. július 1-jéig megfeleljenek.(2) A tagállamoknak biztosítják, hogy a takarmánynövények vetőmagjára ne vonatkozzanak az ennek az irányelvnek eltérő időpontokban történő bevezetéséből eredő forgalmazási korlátozások.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1980. július 17-én.a Bizottság részérőlFinn Gundelachalelnök[1] HL L 205., 1979.8.13., 1. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.--------------------------------------------------


title: Council Directive 92/101/EEC of 23 November 1992 amending Directive 77/91/EEC on the formation of public limited- liability companies and the maintenance and alteration of their capital

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0101

Hivatalos Lap L 347 , 28/11/1992 o. 0064 - 0066 finn különkiadás fejezet 17 kötet 1 o. 0115  svéd különkiadás fejezet 17 kötet 1 o. 0115

		A Tanács 92/101/EGK irányelve(1992. november 23.)a részvénytársaságok alapításáról, valamint a tőkéjük fenntartásáról és módosításáról szóló 77/91/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 54. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel [2] együttműködve,tekintettel a Szociális és Gazdasági Bizottság véleményére [3],mivel a jegyzett tőke fenntartása és a részvényesekkel egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 77/91/EGK irányelv [4] korlátozza a részvénytársaságok azon jogát, hogy megszerezzék saját részvényeiket;mivel azok a korlátozások, amelyek egy társaság saját részvényeinek a társaság által történő megszerzésére vonatkoznak, nemcsak maga a társaság által végrehajtott szerzésekre vonatkoznak, hanem bármely, a saját nevében, de a társaság számlájára eljáró személy általi szerzésre is;mivel annak megakadályozására, hogy egy részvénytársaság egy másik társaságot, amelyben a szavazati jogok többségét birtokolja vagy amelyre meghatározó befolyást gyakorol, használjon fel az ilyen szerzések lebonyolítására, az e tekintetben kirótt korlátozások betartása nélkül, azokat a rendelkezéseket, amelyek a társaságok saját részvényeinek a társaság által történő szerzését szabályozzák, ki kell terjeszteni, hogy átfogják az ilyen egyéb társaságok által végrehajtott részvényszerzések legfontosabb és leggyakoribb eseteit; mivel ezeket a rendelkezéseket ki kell terjeszteni a részvénytársaság részvényeinek a lejegyzésére is;mivel a 77/91/EGK irányelv kijátszásának megakadályozása érdekében a rendelkezéseknek ki kell terjedniük a 68/151/EGK [5] irányelv által szabályozott társaságokra, valamint a harmadik országok jogszabályai által szabályozott és hasonló társasági formával rendelkező társaságokra is;mivel ha csak közvetett kapcsolat áll fenn egy részvénytársaság és egy másik, a harmadik preambulumbekezdésben említett társaság között, akkor indokoltnak tűnik a közvetlen kapcsolat esetében alkalmazandó rendelkezések enyhítése, előírva a szavazati jog felfüggesztését mint minimális intézkedést az irányelv céljainak elérése érdekében;mivel ha egy tagállam a 77/91/EGK irányelvben meghatározotthoz hasonló szankciórendszerről és a szavazati jog felfüggesztéséről rendelkezik, akkor ez úgy tekinthető, hogy az ilyen jogi szabályozás megfelel ezen irányelv céljainak;mivel ezenkívül indokolt, hogy kivételt képezzenek az olyan esetek, amelyekben a szakmai tevékenység különleges természete kizárja annak a lehetőségét, hogy ezen irányelv céljai veszélybe kerüljenek;mivel rendelkezni kell a megfelelő alkalmazkodási időszakról, egy tagállam pénzügyi piacán az ország gazdasági szerkezetéből eredő zavar, valamint az önszabályozásra vonatkozó szabályok tekintetében túl hirtelen következmények elkerülése érdekében,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/91/EGK irányelv szövege a 24. cikk után a következő cikkel egészül ki:"24a. cikk(1) a) A 68/151/EGK irányelv 1. cikkének értelmében egy részvénytársaság részvényeinek egy olyan másik társaság általi lejegyzését, megszerzését vagy birtoklását, amelyben a nyilvánosan működő részvénytársaság közvetlenül vagy közvetetten a szavazati jogok többségét birtokolja, vagy amelyre közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorol, úgy kell kezelni, mintha a lejegyzést, a megszerzést vagy a birtoklást maga a részvénytársaság hajtotta volna végre;b) az a) pontot akkor is kell alkalmazni, ha a másik társaság egy harmadik ország joga által szabályozott és a 68/151/EGK irányelv 1. cikkében felsoroltakhoz hasonló társasági formával rendelkezik.(2) Ha azonban a részvénytársaság közvetetten birtokolja a szavazatok többségét vagy közvetetten is képes meghatározó befolyást gyakorolni, akkor a tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az (1) bekezdést, ha előírják a másik társaság által a részvénytársaságban birtokolt részvények szavazati jogának felfüggesztését.(3) A konszernekre vonatkozó nemzeti jogszabályok összehangolásának hiányában, a tagállamoka) meghatározhatják azokat az eseteket, amelyekben egy részvénytársaságot úgy kell tekinteni, hogy az meghatározó befolyást gyakorolhat egy másik társaság felett; ha egy tagállam él e lehetőséggel, akkor nemzeti jogszabályainak minden esetben rendelkezniük kell arról, hogy meghatározó befolyás gyakorlására van lehetőség, ha egy nyilvánosan működő részvénytársaság:- jogosult a másik társaság ügyviteli, irányító vagy felügyeleti szerve tagjainak többségét kinevezni vagy felmenteni, és ugyanakkor ennek a társaságnak részvényese vagy tagja is, vagy- a másik társaság részvényese vagy tagja, és e társaság részvényeseivel vagy tagjaival kötött megállapodás alapján kizárólagosan ellenőrzi a részvényesek vagy tagok szavazati jogainak többségét.Az első és a második francia bekezdésben említett esetek kivételével a tagállamok nem kötelesek más esetekre vonatkozó rendelkezéseket hozni;b) meghatározhatják azokat az eseteket, amelyekben egy részvénytársaságot úgy kell tekinteni, hogy az közvetetten szavazati jogokat birtokol vagy közvetetten képes meghatározó befolyás gyakorlására;c) meghatározhatják azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén egy nyilvánosan működő részvénytársaságot úgy kell tekinteni, hogy az szavazati jogokkal rendelkezik.(4) a) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az (1) bekezdést, ha a lejegyzés, megszerzés vagy birtoklás a részvényeket lejegyző, megszerző vagy birtokló személytől különböző másik személy nevében történik, aki nem egy, az (1) bekezdésben említett részvénytársaság, sem pedig egy olyan másik társaság, amelyben a részvénytársaság közvetlenül vagy közvetetten a szavazati jogok többségével rendelkezik, vagy amelyre közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni.b) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az (1) bekezdést, ha a részvények lejegyzését, megszerzését vagy birtoklását a másik társaság értékpapír-kereskedői minőségében és ilyen jellegű tevékenységi körében végzi, feltéve, hogy tagja egy, a tagállamban található vagy működő értékpapírtőzsdének, vagy a tagállam olyan hatósága engedélyezte, illetve felügyeli, amelynek a hatáskörébe tartozik a hivatásos értékpapír-kereskedők felügyelete, amely magában foglalja a hitelintézeteket is ezen irányelv értelmében.(5) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az (1) bekezdést, ha egy részvénytársaság más társaság által birtokolt részvényeit azelőtt szerezték meg, hogy a két társaság közötti viszony megfelelt volna az (1) bekezdésben meghatározott ismérveknek.Az ilyen részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat fel kell függeszteni és a részvényeket figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy a 19. cikk (1) bekezdése b) pontjában meghatározott feltételek fennállnak-e.(6) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk a 20. cikk (2) vagy (3) bekezdését, illetve a 21. cikket, ha a részvénytársaság részvényeit egy másik társaság azzal a feltétellel szerzi meg, hogy elrendelika) a másik társaság által a részvénytársaságban birtokolt részvényekhez kapcsolódó szavazati jog felfüggesztését, ésb) a részvénytársaság ügyviteli vagy irányító szerveinek tagjai kötelesek a 20. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 21. cikkben említett részvényeket a másik társaságtól azon az áron visszavásárolni, amelyen az megvásárolta azokat; ennek a szankciónak az alkalmazásától csak akkor lehet eltekinteni, ha a részvénytársaság ügyviteli vagy irányító szerveinek tagjai igazolják, hogy az a részvénytársaság nem vett részt az érintett részvények lejegyzésében vagy megszerzésében."2. cikk(1) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk a 77/91/EGK irányelv 24a. cikkét a 3. cikk (2) bekezdésében említett időpont előtt megszerzett részvények esetében.Mindazonáltal az ilyen részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat fel kell függeszteni és a részvényeket figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy ugyanezen irányelv 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek-e.(2) A pénzügyi piaci zavarok elkerülése érdekében a Belga Királyság 1998. január 1-éig elhalaszthatja az ilyen szavazati jog felfüggesztését azzal a feltétellel, hogy- ezek a jogok az ezen irányelvről szóló értesítés előtt szerzett részvényekhez kapcsolódnak, és- minden olyan társaság esetében, amelynek viszonya egy nyilvánosan működő részvénytársasággal megfelel a 77/91/EGK irányelv 24a. cikkében meghatározott feltételeknek, és ezek a jogok nem haladják meg a részvénytársaság részvényeihez kapcsolódó szavazati jogok 10 %-t.3. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1994. január 1-jéig elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A hatálybalépés napja, amelyet a tagállamok ezeknél a rendelkezéseknél meghatároznak, legkésőbb 1995. január 1. lehet.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.(4) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1992. november 23-án.a Tanács részérőlaz elnökN. Lamont[1] HL C 8., 1991.1.12., 5. o. ésHL C 317., 1991.12.7., 13. o.[2] HL C 240., 1991.9.16., 103. o., valamint az 1992. október 28-i (a Hivatalos Lapban még ki nem hirdetett) határozat.[3] HL C 269., 1991.10.14., 21. o.[4] HL L 26., 1977.1.31., 1. o. Az irányelvet legutóbb Spanyolország és Portugália Csatlakozási Okmánya módosította.[5] HL L 65., 1968.3.14., 8. o.--------------------------------------------------