Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0517

A Bizottság irányelve (1989. augusztus 1.) a gépjárművek távolsági és/vagy tompított fényszóróira és az ilyen fényszórókhoz használt izzólámpákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/761/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

Hivatalos Lap L 265 , 12/09/1989 o. 0015 - 0023 finn különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0077  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0077  CS.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 ET.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 HU.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 LT.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 LV.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 MT.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 PL.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 SK.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48 SL.ES fejezet 13 kötet 010 o. 40  - 48

		A Bizottság irányelve(1989. augusztus 1.)a gépjárművek távolsági és/vagy tompított fényszóróira és az ilyen fényszórókhoz használt izzólámpákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/761/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(89/517/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 87/403/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1970. február 6-i, 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a legutóbb a 87/354/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek távolsági és/vagy tompított fényszóróira és az ilyen fényszórókhoz használt izzólámpákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1976. július 27-i, 76/761/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 10. cikkére,mivel a tapasztalatok alapján a jelenlegi műszaki színvonalat figyelembe véve lehetséges bizonyos előírások kiegészítése és jobb összehangolása a tényleges közlekedési feltételekkel, amely által növelni lehet a gépjárműben utazók és a közlekedés többi résztvevőinek biztonságát;mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA mellékletek listája és a 76/761/EGK irányelv I., II., V. és VI. melléklete az irányelv mellékletének megfelelően módosul. Az irányelv VII. mellékleteként ezen irányelv mellékletével egészül ki.2. cikk(1) 1990. január 1-jétől a tagállamok:a) a távolsági és/vagy tompított fényszórókkal, valamint az ezekhez a fényszórókhoz használt izzólámpákkal (a továbbiakban"fényszórók"és"izzólámpák") összefüggő okok miatt:- nem tagadhatják meg egy gépjárműtípusra az EGK-típusjóváhagyás megadását, a 70/156/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésénél tárgyalt dokumentum kiállítását, vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- nem tilthatják meg a gépjármű első üzembe helyezését,amennyiben a fent említett fényszórók és izzólámpák megfelelnek az irányelv rendelkezéseinek;b) - nem tagadhatják meg egy fényszóró vagy izzólámpatípusra az EGK alkatrésztípus-jóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást, amennyiben a fényszórók és az izzólámpák megfelelnek az ezen irányelv rendelkezéseinek,- nem tilthatják meg a fényszórók és izzólámpák hazai forgalmazását, ha ezek el vannak látva az irányelv rendelkezései alapján kiadott EGK alkatrésztípus-jóváhagyási jellel.(2) 1990. július 1-jétőla) - a tagállamok nem állíthatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett okiratokat egy gépjárműtípusra, ha annak fényszórói és izzólámpái nem felelnek meg az irányelv rendelkezéseinek,- a tagállamok visszautasíthatják egy gépjárműtípus nemzeti típusjóváhagyásának megadását, ha annak fényszórói és izzólámpái nem felelnek meg az ezen irányelv rendelkezéseinek.b) - a tagállamok nem adhatják meg az EGK alkatrésztípus-jóváhagyást egy fényszórótípusra és egy izzólámpatípusra, ha ezek nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek;- a tagállamok elutasíthatják egy fényszóró- vagy egy izzólámpatípus nemzeti alkatrésztípus-jóváhagyásának megadását, ha ezek nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek.(3) 1994. április 1-jétől a tagállamok megtilthatják azon gépjárművek első forgalomba helyezését, amelyek fényszórói és izzólámpái nem felelnek meg az irányelv rendelkezéseinek, valamint megtilthatják azon fényszórók és izzólámpák forgalomba hozatalát, amelyek nincsenek ellátva az irányelv rendelkezései alapján kiadott EGK-jóváhagyási jellel.(4) A 2. bekezdés b) pontjától eltérően a tagállamok azon fényszóró- és izzólámpatípusok esetében, amelyek forgalomban lévő gépjárműveken történő alkalmazásra készültek, a 76/761/EGK irányelv szerint kiadott alkatrésztípus-jóváhagyást továbbra is elismerik.3. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. december 31-éig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Az első albekezdés alapján kibocsátott rendelkezéseknek kifejezetten hivatkozniuk kell erre az irányelvre.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. augusztus 1-jén.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 220., 1987.8.8., 44. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 192., 1987.7.11., 43. o.[4] HL L 262., 1976.9.27., 96. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA mellékletek jegyzéke a VI. mellékletet követően az alábbi VII. melléklettel egészül ki:"VII. melléklet: – A bekapcsolt fényszóró fotometriai tulajdonságainak ellenőrzése"Az I. melléklet a következőképpen módosul:Az 1.–1.1.5. pont helyébe a következő pontok lépnek:"1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.1. A 76/756/EGK irányelvben szereplő alábbi fogalommeghatározások ezen irányelv alkalmazásában is érvényesek:- távolsági fényszóró,- tompított fényszóró,- lámpák,- az izzólámpa fényforrása,- független lámpák,- csoportosított lámpák,- kombinált lámpák,- összeépített lámpák,- világító berendezés világító felülete,- látható világító felület,- átvilágított felület,- referenciatengely,- referenciapont.1.2. FényszórótípusA "fényszórótípus": azon fényszórók, amelyek elsősorban az alábbi tulajdonságok tekintetében nem mutatnak egymástól lényeges eltérést:1.2.1. kereskedelmi név vagy védjegy;1.2.2. az optikai rendszer jellemzői;1.2.3. kiegészítő alkatrészek, amelyek az optikai hatást fényvisszaverődés, fénytörés vagy abszorpció révén megváltoztatják;1.2.4. alkalmasság jobb oldali, bal oldali vagy mindkét oldali közlekedésre;1.2.5. tompított fény, távolsági fény vagy mindkettő kibocsátása."Az 5.4. pont utolsó bekezdését el kell hagyni.A melléklet az 5.4. pont után az alábbi új 5.5. ponttal egészül ki:"5.5. Annak ellenőrzésére, hogy a fényszóró fotometriai tulajdonságai a használat során jelentősen ne változzanak meg, kiegészítő vizsgálatokat kell végezni a VII. melléklet rendelkezéseinek megfelelően; az 5.2.-5.4. pont rendelkezéseinek betartását szemrevételezéssel, illetve szükség esetén próbaszereléssel kell ellenőrizni."A 8. pont a következőképpen módosul:"8. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG:Minden EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet viselő fényszórónak meg kell felelnie az engedélyezett típusnak, továbbá a 6. pontban és a VII. melléklet 3. pontjában felsorolt fotometriai követelményeknek."A II. melléklet a következőképpen módosul:Az 1. pont a következőkkel egészül ki:+++++ TIFF +++++A melléklet a módosított 1. pont után a következő 2. és 3. ponttal egészül ki:"2. A tompított fényszóró világítóteste világíthat/nem világíthat* a távolsági fényszóróval és/vagy egy összeépített fényszóró másik izzólámpájával.3. A fényszóró egy/több 6 V, 12 V és 24 V* névleges feszültségű izzólámpával használható."A 2-16. pont számozása 4–18. számozásra módosul.Az V. melléklet a következőképpen módosul:4. függelék 1. pontjának ábrája helyébe a következő ábra lép:"4. függelékDUPLA IZZÓSZÁL: CSERESZABATOSSÁG+++++ TIFF +++++JelmagyarázatIX. A 2. referenciasík illesztő csapjaX. Az 1. referenciasík illesztő csapjaXI. A tompított fény izzószálaXII. A távolsági fény izzószálaXIII. FényszórótükörXIV. A földelés érintkező sávjaXV. A távolsági fény érintkező sávjaXVI. A tompított fény érintkező sávjaXVII. 1. referenciasíkXVIII. 2. referenciasíkXIX. Az m-m' szakaszXX. Az n-n' szakaszXXI., XXII. Részletek"A 4. függelék 3. pontjának Megjegyzések címszava alatti szövege a következőképpen módosul:A 9. pont helyébe a következő szöveg lép:"9. Az érintkező sávok (XIV, XV és XVI) sorrendjének meg kell felelnie a rajznak, illetve az aljzatillesztő csapjához viszonyított helyzete vagy az ábra szerint, vagy ahhoz képest 180 fokkal elforgatott legyen; + 20 fokos eltérés mindkét esetben megengedett."A VI. melléklet a következőképpen módosul:Az 1.2.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:"1.2.1.3. rajzokat (három példányban), amelyek elég részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék a típus azonosítását, és amelyeken látható a fényszóró elölnézetből, szükség szerint a záróüvegek mintázatának részleteivel, valamint a fényszóró keresztmetszete.A rajzon jelölni kell a világító felület határait, valamint azt a helyet, ahová az alkatrésztípus-jóváhagyási jel (főként a típus-jóváhagyási szám és a kategória-jelölés(ek)) kerül."A melléklet 2.1.4. pont után az alábbi 2.1.5. ponttal egészül ki:"2.1.5. Minden esetben a VII. melléklet 1.1.1.1. pontjában említett vizsgálati eljárás üzemmódját és az 1.1.1.2. pont szerinti engedélyezett feszültséget/feszültségeket az EGK alkatrésztípus-bizonyítványon fel kell tüntetni.A berendezés megfelelő helyén a következő feliratot kell feltüntetni:- azoknál a fényszóróknál, amelyek megfelelnek az irányelv rendelkezéseinek, és felépítésük olyan, hogy lehetetlen a tompított fény világítótestének és bármely más, vele egybeépített fényforrásnak az egyidejű bekapcsolása, az alkatrésztípus-jóváhagyási jelbe a tompított fény szimbólum után egy törtvonalat (/) kell beszúrni,- azoknál a fényszóróknál, amelyek csak az irányelv VII. melléklete rendelkezéseinek felelnek meg, feszültségük 6 V vagy 12 V, az izzólámpa foglalat közelébe el kell helyezni egy kereszttel áthúzott 24-es számot+++++ TIFF +++++."A 4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.2. Ez a jel egy téglalap által határolt kis "e" betűből és az azt követő, az alkatrésztípus-jóváhagyást megadó tagállam megkülönböztető szám- vagy betűjelzéséből áll:1  Németország esetében2  Franciaország esetében3  Olaszország esetében4  Hollandia esetében6  Belgium esetében9  Spanyolország esetében11  Egyesült Királyság esetében13  Luxemburg esetében18  Dánia esetében21  Portugália esetébenEL  Görögország esetébenIRL  Írország esetébenTartalmaznia kell még az érintett fényszóró- vagy lámpatípusra kiállított EGK alkatrésztípus-bizonyítvány számának megfelelő EGK alkatrésztípus-jóváhagyási számot, előtte pedig az EGK alkatrésztípus-bizonyítvány kiállításának időpontjában a 76/761/EGK tanácsi irányelv legutolsó fontosabb műszaki változtatásának sorszámát, amely egy vagy két számjegyből áll. Ezen irányelv sorszáma izzólámpáknál "2", míg fényszórók esetében "01". Fényszóró esetén ezt a számot a téglalap fölé kell helyezni, izzólámpák esetén pedig a téglalap közelébe."A melléklet a 4.3.5. pont után az alábbi új 4.3.6. ponttal egészül ki:"4.3.6. A jelölésnek ezen túl meg kell felelnie az e melléklet 2.1.5. pontjában foglalt rendelkezéseknek."A függelék a következőképpen módosul:A 8. ábra után az alábbi új, 9. és 10. ábra és szöveg kerül beillesztésre:+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++9. ábraCsak jobb oldali közlekedésre tervezett, az irányelv követelményeinek mind a tompított, mind a távolsági fény tekintetében megfelelő fényszóró megjelölése, | 10. ábraCsak jobb oldali közlekedésre tervezett, az irányelv követelményeinek csak a tompított fény tekintetében megfelelő fényszóró megjelölése, |ahol a tompított fény izzószála a vele egybeépített R 2 izzólámpa vagy más fényszóró bekapcsolásával egyidejűleg nem kapcsolható be. |A VI. melléklet után az alábbi új VII. melléklet kerül beillesztésre:"VII. MELLÉKLETBEKAPCSOLT FÉNYSZÓRÓ FOTOMETRIAI TULAJDONSÁGAINAK VIZSGÁLATAE melléklet előírásainak betartása nem elégséges feltétel a műanyag záróüveges fényszóró típusjóváhagyásához.A TELJES FÉNYSZÓRÓ ELLENŐRZÉSEMiután elvégezték az ezen irányelv szerinti fénytani méréseket a távolsági fényszórónál az Emax pontokban, a tompított fényszórónál a HV, 50 R, B 50 L (vagy HV, 50 L, B 50 R a bal oldali közlekedésre szánt fényszóróknál) pontokban, egy teljes fényszórómintán vizsgálni kell a fénytani értékek stabilitását a fényszóró bekapcsolt állapotában. "Teljes fényszóró" alatt a fényszóró egészét értjük, beleértve a környező karosszéria-elemeket és lámpákat is, amelyek befolyásolhatják a hőelvezetést.1. A FOTOMETRIAI TULAJDONSÁGOK STABILITÁSÁNAK VIZSGÁLATAA vizsgálatokat száraz és nyugodt környezetben, 23 + 5 °C hőmérsékleten kell elvégezni, a teljes fényszórót egy olyan állványra szerelve, amely megfelel a járműbe történő helyes beépítésnek.1.1. Tiszta fényszóróA fényszórót az 1.1.1. pontnak megfelelően 12 órán át kell üzemeltetni és az 1.1.2. pontnak megfelelően kell ellenőrizni.1.1.1. Vizsgálati eljárásA fényszórót az előírt idő alatt a következőképpen kell működtetni:1.1.1.1. a) Abban az esetben, ha csak egy világítási módra (távolsági vagy tompított fény) kell beszerezni típusjóváhagyást, a megfelelő izzószál az előírt időn keresztül bekapcsolva marad [1];b) összeépített tompított és távolsági fényszóró (két izzószálas izzólámpák vagy két izzólámpa) esetén:- ha a kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a fényszórót mindig egy bekapcsolt izzószállal [2] kell üzemeltetni, akkor a vizsgálatokat ennek a feltételnek megfelelően kell végezni, és az említett fényforrások mindegyikét az 1.1. pontban megadott idő felére kell bekapcsolni [3],- minden egyéb esetben [4]/ [5], a fényszórót az előírt időtartam alatt a következő ciklusoknak kell alávetni:15 perc a tompított fény izzószálának bekapcsolásával;5 perc minden izzószál bekapcsolásával;c) csoportosított világítási módnál (fényforrásnál) az összes egyedi fényforrást be kell kapcsolni az egyedi fényforrásokra meghatározott időre, a) az összeépített fényforrások használatát is figyelembe véve; b) a gyártó előírásai szerint.1.1.1.2. Vizsgálati feszültségA feszültséget úgy kell szabályozni, hogy elérhető legyen egy olyan watt-teljesítmény, amely az irányelvben megadott névleges teljesítményt a 6 V-os vagy a 12 V-os izzólámpáknál 15 %-kal, a 24 V-os izzólámpáknál 26 %-kal haladja meg.Az alkalmazott teljesítmény minden esetben egyezzen meg a 12 V névleges feszültségű izzólámpára megadott megfelelő értékkel, kivéve azt az esetet, amikor a típusjóváhagyás kérelmezője rögzíti, hogy a lámpát más feszültségről kell üzemeltetni. Ez esetben a vizsgálatot a legnagyobb teljesítményű izzólámpával kell elvégezni.1.1.2. A vizsgálat eredménye1.1.2.1. SzemrevételezésHa a fényszóró hőmérséklete elérte a környezeti hőmérsékletet, a fényszóró üvegét és adott esetben a külső záróüveget megtisztítják egy tiszta, nyirkos pamutkendővel. Ezt követően elvégzik a szemrevételezést; a fényszóróüvegen és a külső záróüvegen nem látszódhat elhajlás, deformáció, repedés vagy színváltozás.1.1.2.2. Fénytani vizsgálatAz irányelv előírásait kielégítendő, a következő pontokban ellenőrzik a fénytani értékeket:Tompított fény:50 R, B 50 L, HV pontokban, ha a fényszórókat jobb oldali közlekedésre építették vagy állították be;50 L, B 50 R, HV pontokban, ha a fényszórókat bal oldali közlekedésre építették vagy állították be;Távolsági fény:Emax pontA fényszórótartó hő hatására bekövetkező lehetséges deformációinak figyelembe vétele érdekében új beállítás végezhető (a világos-sötét határ beállításához, lásd a 2. pontot).A fénytani értékek és az ellenőrzés előtt mért értékek közötti eltérés 10 % lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve.1.2. Szennyezett fényszóróA fenti 1.1. pont szerinti vizsgálatot követően a fényszórót az 1.2.1. pont szerint elő kell készíteni, majd egy órán át az 1.1.1. pont szerint kell működtetni és ezt követően az 1.1.2. pont szerint kell ellenőrizni.1.2.1. A fényszóró előkészítése1.2.1.1. VizsgálókeverékA fényszóróra felhordandó szennyezőanyag-víz keverék 9 rész (súlyrész) 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomokból, 1 rész (súlyrész) 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú faszénporból, 0,2 rész (súlyrész) NaCMC-ből és megfelelő mennyiségű 1 mS/m alatti vezetőképességű desztillált vízből álljon.A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.1.2.1.2. A vizsgálókeverék felhordása a fényszóróraA vizsgálókeveréket egyenletesen fel kell hordani a fényszóró teljes átvilágított felületére és hagyni kell ott megszáradni. Ezt a folyamatot addig kell ismételni, míg a megvilágítás erőssége az alábbi pontok mindegyikénél e mellékletben leírt feltételek mellett mért értéknek a 15-20 %-ára csökken.A fénytani eloszlás Emax értéke távolsági fénynél, távolsági/tompított fényszóróknál;A fénytani eloszlás Emax értéke távolsági fénynél, ha csak tompított fényszóróról van szó;50 R és 50 V [6] csak tompított fényű fényszórónál, ha azt jobb oldali közlekedésre építették vagy állították be;50 L és 50 V [7] csak tompított fényű fényszórónál, ha azt bal oldali közlekedésre építették vagy állították be.1.2.1.3. MérőkészülékekA mérőkészülékeknek a fényszóró alkatrésztípus-jóváhagyási vizsgálatoknál használt műszereknek kell megfelelniük. A fénytani vizsgálatokhoz mérőizzót (vizsgálólámpát) kell használni.2. A SÖTÉT-VILÁGOS HATÁR HŐ HATÁSÁRA BEKÖVETKEZŐ FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSÁNAK VIZSGÁLATAA vizsgálat abból áll, hogy ellenőrzik, nem halad-e meg egy előírt értéket a bekapcsolt állapotú tompított fény világos-sötét határának a hő által okozott függőleges irányú eltolódása.Az 1. pontban leírt vizsgálatok után el kell végezni a fényszórón a 2.1. pontban leírt vizsgálatot anélkül, hogy vizsgálati helyzetéhez képest azt elmozdítanák vagy újra beállítanák.2.1. VizsgálatA vizsgálatot száraz és nyugodt környezetben, 23 + 5 °C hőmérsékleten kell elvégezni.Egy, legalább 1 órán át öregített, sorozatban gyártott izzólámpa felhasználásával a fényszórót tompított fénnyel kell üzemeltetni anélkül, hogy kiszerelnék tartójából vagy ehhez viszonyítva újra beállítanák. (Ehhez a vizsgálathoz a feszültséget az 1.1.1.2. pontnak megfelelően kell beállítani.) A világos-sötét határ helyzetét annak vízszintes részén (a VV és a B 50 L ponton átmenő merőleges között, jobb oldali közlekedésnél, illetve a VV és a B 50 R ponton átmenő merőleges között a bal oldali közlekedésnél) a bekapcsolás után 3 perccel (r3), illetve 60 perccel (r60) kell ellenőrizni.A sötét-világos határ eltolódásának fent leírt mérését olyan eljárással kell végezni, amely biztosítja a kielégítő pontosságot és az eredmények reprodukálhatóságát.2.2. Vizsgálati eredmények2.2.1. A milliradiánban (mrad) mért eredmény csak akkor elfogadható egy tompított fényszórónál, ha a fényszórónál mért abszolút értékΔ r=nem haladja meg az 1,0 mrad értéket.2.2.2. 1,0 mrad < Δ r≤ 1,5 mrad, meg kell vizsgálni egy második fényszórót a 2.1. pont előírásainak megfelelően, azt követően, hogy ezt háromszor egymás után kitették az alább leírt ciklusnak, és a fényszóró mechanikai alkatrészeinek helyzetét a járműre történő előírásos felszerelést reprezentáló állványhoz rögzítették:- tompított fényszóró üzemeltetése 1 órán át (a feszültséget az 1.1.1.2. pont szerint kell beállítani).- szünet 1 óra.A fényszórótípus akkor tekinthető elfogadhatónak, ha az első mintán mért Δr1 abszolút érték és a második mintán mért ΔrII abszolút érték átlaga nem haladja meg az 1,0 mrad értéket.Δ r+ Δ r≤ 1,0 mrad3. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉGEgy kivett fényszórót a 2.1. pont szerint kell ellenőrizni azt követően, hogy háromszor kitették a 2.2.2. pontban leírt ciklusnak.A fényszóró elfogadható, ha a Δ érték az 1,5 mrad értéket nem lépi túl.Ha ez az érték az 1,5 mrad felett van, de nem lépi túl a 2,0 mrad értéket, egy második fényszórót is meg kell vizsgálni; a két fényszórómintánál mért abszolút értékek átlaga ekkor sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket."[1] Ha két vagy több izzószál kapcsolódik be egyidejűleg, amikor a fényszórót fénykürtként használják, ezt a használatot nem kell a két izzószál egyidejű normális használatának tekinteni.[2] Ha a vizsgált fényszóró össze van építve vagy egybe van építve az (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal, az utóbbiakat be kell kapcsolni a vizsgálat idejére. Ha a készülék irányjelzőt is tartalmaz, ezt villogó állásba kell kapcsolni, a be- és kikapcsolás időaránya 1:1 legyen.[3] Ha két vagy több izzószál kapcsolódik be egyidejűleg, amikor a fényszórót fénykürtként használják, ezt a használatot nem kell a két izzószál egyidejű normális használatának tekinteni.[4] Ha a vizsgált fényszóró össze van építve vagy egybe van építve az (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal, az utóbbiakat be kell kapcsolni a vizsgálat idejére. Ha a készülék irányjelzőt is tartalmaz, ezt villogó állásba kell kapcsolni, a be- és kikapcsolás időaránya 1:1 legyen.[5] Ha két vagy több izzószál kapcsolódik be egyidejűleg, amikor a fényszórót fénykürtként használják, ezt a használatot nem kell a két izzószál egyidejű normális használatának tekinteni.[6] 50 V 375 mm-rel van a H alatt a függőleges V-V vonalon, 25 m-es mérőernyő távolságnál.[7] 50 V 375 mm-rel van a H alatt a függőleges V-V vonalon, 25 m-es mérőernyő távolságnál.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1977. szeptember 27.) a gépjárművek vezetőinek látóterére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977L0649

Hivatalos Lap L 267 , 19/10/1977 o. 0001 - 0022 finn különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0007  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 7 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0007  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0052  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0052

		A Tanács irányelve(1977. szeptember 27.)a gépjárművek vezetőinek látóterére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(77/649/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottságtól javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a műszaki követelmények, amelyeknek az egyes tagállamok jogi előírásai alapján a gépjárműveknek meg kell felelniük, többek között a vezetők látóterére is vonatkoznak;mivel ezek a követelmények tagállamonként különböznek; mivel ebből következően szükségszerű, hogy mindegyik tagállam vagy kiegészítésként, vagy jelenlegi szabályozása helyett azonos követelményeket fogadjon el, hogy ezáltal mindenekelőtt bármely járműtípushoz alkalmazni lehessen a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [3] szerinti EGK-típusjóváhagyási eljárást;mivel kívánatos a műszaki követelményeket úgy kialakítani, hogy ugyanazt a célt szolgálják, mint azok a munkálatok, amelyeket jelenleg e tárgyban az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága végez;mivel azokat a követelményeket az M1 kategóriába tartozó gépjárművekre kell alkalmazni (a gépjárművek nemzetközi osztályba sorolása a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében található);mivel a gépjárművekről szóló, vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítése azt is magába foglalja, hogy az egyes tagállamok kölcsönösen elismerik a közös követelmények alapján minden egyes tagállam által elvégzett ellenőrzéseket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű": valamennyi (a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott), közúti forgalomba való részvételre szánt, az M1 kategóriába tartozó gépjármű, amely legalább négy kerékkel rendelkezik, tervezési sebessége pedig meghaladja a 25 km/órát.2. cikkEgyik tagállam sem utasíthatja el EGK-típusbizonyítvány vagy nemzeti típusbizonyítvány megadását egy jármű számára a vezető látóterére vonatkozó indokok alapján, ha az megfelel az I., III. és IV. mellékletben előírt követelményeknek.3. cikkEgyik tagállam sem utasíthatja vissza vagy tilthatja meg bármely jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát a vezető látóterére vonatkozó indokok alapján, ha az megfelel az I., III. és IV. mellékletben előírt követelményeknek.4. cikkAz a tagállam, amely korábban megadta a típusbizonyítványt, megteszi a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy az I. melléklet 2.2 pontjában említett rész vagy jellemző bármilyen módosításáról való tájékoztatást biztosítson. E tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak kell meghatározniuk, hogy szükséges-e további vizsgálatokat végezni a módosított járműtípuson, és új vizsgálati jelentést készíteni. Ha e vizsgálatok azt mutatják, hogy ezen irányelv követelményei nem teljesülnek, módosítást nem lehet engedélyezni.5. cikkA 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárás szerint történik az I., III., IV. és V. melléklet követelményeinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása.Mindazonáltal ezen eljárás nem alkalmazható a 180°-os menetirányú látótértől eltérő látótérre vonatkozó rendelkezéseket bevezető módosításokra.6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1977. szeptember 27-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Humblet[1] HL C 125., 1976.6.08., 49. o.[2] HL C 197., 1976.8.23., 10. o.[3] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------A mellékletek jegyzékeI. melléklet: | Hatály, fogalommeghatározások, EGK-típusjóváhagyási kérelem, EGK-típusjóváhagyás, előírások, vizsgálati eljárás. |(II. melléklet) | |III. melléklet: | Eljárás a "H" pont és az üléstámla tényleges dőlésszögének meghatározására továbbá az R és H pontok viszonylagos helyzetének igazolására, valamint összefüggés az üléstámla tervezett és tényleges dőlésszöge között. |IV. melléklet: | Módszer a jármű elsődleges referenciajelei és a háromdimenziós koordinátarendszer méretbeli összefüggéseinek meghatározásához. |V. melléklet: | Melléklet a vezető látóterére vonatkozó EGK-járműtípusbizonyítványról. |--------------------------------------------------I. MELLÉKLETHATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS, ELŐÍRÁSOK, VIZSGÁLATI ELJÁRÁS1. HATÁLY1.1. Ezen irányelv az M1 kategóriába tartozó járművek vezetőinek 180º-os menetirányú látóterére vonatkozik.1.1.1. Ezen irányelv célja a megfelelő nagyságú látótér biztosítása, amikor a szélvédő és más üvegfelületek szárazak és tiszták.1.2. Ezen irányelv követelményei úgy vannak megfogalmazva, hogy azokra az M1 kategóriájú járművekre legyenek alkalmazhatók, melyekben a vezető a bal oldalon helyezkedik el. Azokra az M1 kategóriájú járművekre, melyekben a vezető a jobb oldalon helyezkedik el, ezeket a követelményeket, adott esetben, a kritériumok megfordításával kell alkalmazni.2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK(2.1.) 2.2. Járműtípus a látótér vonatkozásában"Járműtípus a látótér vonatkozásában": azok a járművek, amelyek nem különböznek az olyan alapvető szempontok tekintetében, mint:2.2.1. a külső és belső formák és elrendezések az 1. pontban előírt területen belül, amelyek befolyásolhatják a kilátást; és2.2.2. a szélvédő mérete és alakja, valamint felszerelésének módja.2.3. Háromdimenziós koordinátarendszer"Háromdimenziós koordinátarendszer": olyan referenciarendszer, amely egy függőleges hosszanti X-Z síkból, egy vízszintes X-Y síkból és egy függőleges keresztirányú síkból áll (lásd IV. melléklet, függelék, 5. ábra); a rendszert a rajzok tervezési pontjainak helyzete és ezeknek a pontoknak a valóságos járművön elfoglalt helyzete közötti méretbeli összefüggések meghatározására kell használni. A jármű rendszerhez viszonyított kijelöléséhez szükséges eljárást a IV. melléklet írja elő; az összes, a zérus alappontra vonatkoztatott koordinátát egy üzemkész állapotban lévő járműre kell alapozni (a 70/156/EGK irányelv I. melléklete 2.6 pontjának meghatározása szerint), valamint az első ülésen helyet foglaló utasra, az utas tömege 75 kg ± 1 %.2.3.1. A beállítható szabad magasságot lehetővé tevő felfüggesztéssel felszerelt járműveket a jármű gyártója által meghatározott szokásos üzemi feltételek mellett kell vizsgálni.2.4. Elsődleges referenciajelek"Elsődleges referenciajelek": üregek, felületek, jelek és azonosító jelek a jármű felépítményén. Az alkalmazott referenciajelek típusa és az egyes jeleknek a háromdimenziós koordinátarendszer X, Y és Z koordinátáihoz és a tervezési alapsíkhoz viszonyított helyzetét a jármű gyártójának kell meghatároznia. Ezek a jelek lehetnek a felépítmény-összeszerelés céljaira alkalmazott ellenőrzési pontok;2.5. Az üléstámla dőlésszöge(lásd a III. melléklet 1.3 pontjában)2.6. Az üléstámla tényleges dőlésszöge(lásd a III. melléklet 1.4 pontjában)2.7. Az üléstámla tervezett dőlésszöge(lásd a III. melléklet 1.5 pontjában)2.8. V pontok"V pontok": olyan pontok, amelyek helyzetét az utastérben az első ülésen a legszélső kijelölt üléshelyzetek középpontjain keresztülmenő függőleges hosszanti síkok függvényében, és az R ponttal, valamint a tervezett üléstámlával kapcsolatban kell meghatározni, amely pontokat a látótér követelményeinek való megfelelés igazolására használnak;2.9. R pont vagy ülés referenciapontja(lásd a III. melléklet 1.2 szakaszában)2.10. H pont(lásd a III. melléklet 1.1 szakaszában)2.11. A szélvédő alappontjai"Szélvédő alappontjai": olyan pontok, amelyek a V pontokból a szélvédő külső felülete felé húzott vonalaknak a szélvédővel alkotott metszéspontjaiban helyezkednek el.2.12. Átlátszó terület"Átlátszó terület": a jármű szélvédőjének vagy egyéb üvegezett felületének az a területe, amelynek fényáteresztő képessége a felületre merőlegesen mérve nem kisebb 70 %-nál.2.13. P pontok"P pontok": azok a pontok, amelyek körül a vezető feje elfordul, amikor a vízszintes síkban fekvő tárgyakat szemmagasságban nézi.2.14. E pontok"E pontok": azok a pontok, amelyek a vezető szemeinek a középpontját képviselik, és annak a mértéknek a meghatározására használják, amennyire az A. oszlopok takarják a látóteret.2.15. A. oszlop"A. oszlop": bármely tető alátámasztását megvalósító tartószerkezet a V pontok előtt 68 mm-re elhelyezkedő függőleges keresztirányú síktól menetirányban, és magában foglalja a nem átlátható részeket, mint a szélvédő szegélyek, ajtókeretek, melyek csatlakoznak vagy határosak az ilyen tartószerkezettel.2.16. Vízszintes ülésbeállítási tartomány"Vízszintes ülés beállítási tartomány": a szokásos vezetői testhelyzet tartománya, amelyet a jármű gyártója jelöl ki a vezetőülés beállításához az X tengely irányában (lásd 2.3.).2.17. Kiterjesztett ülésbeállítási tartomány"Kiterjesztett ülésbeállítási tartomány": az a tartomány, amelyet a jármű gyártója jelöl ki az ülés beállításához az X tengely irányában (lásd 2.3.), túl a 2.16. pontban meghatározott szokásos vezetői testtartás tartományán, és az ülésnek ággyá történő átalakításához vagy a járműbe való beszállás megkönnyítéséhez használnak.(2.18.) 3. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM3.1. A járműtípus vezetői látóterére vonatkozó EGK-típusjóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be.3.2. A következő okmányokat három példányban csatolják, a következő adatokkal együtt;3.2.1. a jármű leírása, a 2.2. pontban említett pontokra való tekintettel, méretezett rajzokkal és vagy az utastér fényképével, vagy annak ún. "robbantott" szerkezeti rajzaival együtt. A jármű típusát azonosító számokat és/vagy jelzéseket meg kell határozni; és3.2.2. elegendő részletességgel az elsődleges referenciajelek adatai, amelyek lehetővé teszik könnyebb azonosításukat, valamint mindegyiknek a másikra és az ellenőrzendő R pontra vonatkozó helyzetét.3.3. A jóváhagyásra váró járműtípus egy reprezentatív példányát a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak kell benyújtani.4. EGK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY(4.1.) (4.2.) 4.3. Az V. mellékletben bemutatott mintának megfelelő bizonyítványt csatolnak az EGK-típusbizonyítványhoz.(4.4.) – (4.4.1.) – (4.4.2.) (4.5.) (4.6.) (4.7.) (4.8.) 5. ELŐÍRÁSOK5.1. A vezető látótere5.1.1. A szélvédő átlátszó területének magában kell foglalnia legalább a szélvédő-alappontokat, amelyek a következők:5.1.1.1. a vízszintes alappont a V1 felé és 17°-ra balra (lásd IV. melléklet, függelék, 1. ábra);5.1.1.2. a felső függőleges alappont a V1 felé és 7°-kal a vízszintes fölött. Mindazonáltal ez a szöget 5°-ra kell csökkenteni 1981. szeptember 30-ig.5.1.1.3. az alsó függőleges alappont a V2 felé és 5°-kal a vízszintes alatt;5.1.1.4. a szélvédő túloldali felén a menetirányú kilátás követelményeinek igazolása érdekében az 5.1.1.1–5.1.1.3. pontban meghatározott pontokra szimmetrikus három kiegészítő alappontot kell felvenni a jármű középső hosszanti síkja vonatkozásában.5.1.2. Az egyes A. oszlopok binokuláris fedési szöge nem haladhatja meg a következő értékeket a fej P1 és P2 forgáspontjainak szintjén (lásd IV. melléklet, függelék, 2. ábra):1981. szeptember 30-ig: 7°,1981. október 1-től: 6°.5.1.2.1. A binokuláris fedési szöget vízszintes síkban kell mérni, az alábbiakat összekötő érintők között:5.1.2.1.1. E1 a baloldali A. oszlop hátsó oldalától, és E2 a baloldali A. oszlop első oldalától, és5.1.2.1.2. E3 a jobboldali A. oszlop első oldalától, és E4 a jobboldali A. oszlop hátsó oldalától.5.1.2.2. Egyetlen járműnek sem lehet kettőnél több A. oszlopa.5.1.3. Nem lehet más takarás, mint amit az A. oszlopok és/vagy a szellőzőablak osztólécei, visszapillantó tükrök és az ablaktörlők hoznak létre a vezető 180°-os menetirányú közvetlen látóterében, a V1-en keresztülhaladó vízszintes sík alatt és a V2-n keresztül haladó három sík fölött, amelyek egyike merőleges az X-Z síkra, és a vízszintes alatti 4° felé hajlik, a másik kettő pedig merőleges az Y-Z síkra, és a vízszintes alatt 4°-ra hajlik (lásd IV. melléklet, függelék, 3. ábra).Mindazonáltal csak olyan visszapillantó tükrök lehetnek felszerelve a fentiekben meghatározott látómezőben, amelyek ha különböző pozíciókban vannak elhelyezve, a gépjárművek visszapillantó tükreire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. március 1-jei 71/127/EGK tanácsi irányelv követelményeinek többé nem felelnek meg [1].5.1.3.1. A kormánykerék pereme és a kormánykeréken belül a műszerfal által létrehozott takarást meg lehet engedni, ha a V2 ponton keresztül fektetett sík, amely az X-Z síkra merőleges és érinti a kormánykerék peremének legmagasabb pontját, legalább 1°-kal hajlik a vízszintes alá.5.2. A V pontok helyzetei5.2.1. A V pontoknak az R ponthoz viszonyított helyzeteit, amint azokat a háromdimenziós koordinátarendszer XYZ koordinátái jelzik, az 1. és a 4. táblázatok tartalmazzák.5.2.1.1. Az 1. táblázat tünteti fel a 25º-os tervezett üléstámla-dőlésszöghöz tartozó alapkoordinátákat. A koordináták pozitív irányait a IV. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.1. TÁBLÁZATV-pont | X | Y | Z |V1 | 68 mm | – 5 mm | 665 mm |V2 | 68 mm | – 5 mm | 589 mm |5.3. A P pontok helyzetei5.3.1. A P pontoknak az R ponthoz viszonyított helyzeteit, amint azokat a háromdimenziós koordinátarendszer XYZ koordinátái jelzik, a 2., 3. és 4. táblázatok tartalmazzák.5.3.1.1. A 2. táblázat tünteti fel a 25º-os tervezett üléstámla-dőlésszöghöz tartozó alapkoordinátákat. A koordináták pozitív irányait a IV. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.2. TÁBLÁZATP-pont | X | Y | Z |P1 | 35 mm | – 20 mm | 627 mm |P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |5.3.1.2. A 3. táblázat további korrekciókat tüntet fel a P1 és P2 pontok X koordinátáival kapcsolatban, amennyiben a 2.16. pontban meghatározott vízszintes ülésbeállítási tartomány meghaladja a 108 mm értéket. A koordináták pozitív irányait a IV. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.3. TÁBLÁZATVízszintes ülésbeállítási tartomány | Δ X |108–120 mm | – 13 mm |121–132 mm | – 22 mm |133–145 mm | – 32 mm |146–158 mm | – 42 mm |több mint 158 mm | – 48 mm |5.4. Korrekció a 25º-tól különböző tervezett üléstámla-dőlésszögekhezA 4. táblázat tünteti fel a P pontokhoz, valamint a V pontokhoz tartozó további korrekciókat, amikor az üléstámla tervezett dőlésszöge nem 25º. A koordináták pozitív irányait a IV. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.4. TÁBLÁZATÜléstámla-dőlésszög (º) | Vízszintes koordináták Δ X | Függőleges koordináták Δ Y |5 | – 186 mm | 28 mm |6 | – 177 mm | 27 mm |7 | – 167 mm | 27 mm |8 | – 157 mm | 27 mm |9 | – 147 mm | 26 mm |10 | – 137 mm | 25 mm |11 | – 128 mm | 24 mm |12 | – 118 mm | 23 mm |13 | – 109 mm | 22 mm |14 | – 99 mm | 21 mm |15 | – 90 mm | 20 mm |16 | – 81 mm | 18 mm |17 | – 72 mm | 17 mm |18 | – 62 mm | 15 mm |19 | – 53 mm | 13 mm |20 | – 44 mm | 11 mm |21 | – 35 mm | 9 mm |22 | – 26 mm | 7 mm |23 | – 18 mm | 5 mm |24 | – 9 mm | 3 mm |25 | 0 mm | 0 mm |26 | 9 mm | – 3 mm |27 | 17 mm | – 5 mm |28 | 26 mm | – 8 mm |29 | 34 mm | – 11 mm |30 | 43 mm | – 14 mm |31 | 51 mm | – 18 mm |32 | 59 mm | – 21 mm |33 | 67 mm | – 24 mm |34 | 76 mm | – 28 mm |35 | 84 mm | – 32 mm |36 | 92 mm | – 35 mm |37 | 100 mm | – 39 mm |38 | 108 mm | – 43 mm |39 | 115 mm | – 48 mm |40 | 123 mm | – 52 mm |5.5. Az E pontok elhelyezkedése5.5.1. Az E1 és E2 pontok mindegyike 104 mm-re van a P1 ponttól.Az E2 pont 65 mm-re van az E1 ponttól (lásd IV. melléklet, függelék, 4. ábra)5.5.2. Az E1 és E2 pontokat összekötő egyenes addig forog el a P1 körül, amíg merőleges nem lesz a jármű függőleges középső hosszanti síkjára, feltéve hogy:5.5.2.1. Az ilyen helyzetben az E1-ből húzott érintő a baloldali A. oszlop hátsó széléhez 120°-os vagy kisebb szöget alkot az E1 és E2 pontokat összekötő egyenessel;5.5.2.2. Amennyiben az így közbezárt szög nagyobb 120°-nál, az E1 és E2 pontokat összekötő egyenes elfordulását a P1 körül addig kell beállítani, amíg a kapott bezárt szög 120°-kal egyenlő nem lesz (az utóbbi esetet lásd IV. melléklet, függelék, 2. ábra).5.5.3. Az E3 és E4 pontok mindegyike 104 mm-re van a P2 ponttól. Az E3 pont 65 mm-re van az E4 ponttól (lásd IV. melléklet, függelék, 4. ábra).5.5.4. Az E3 és E4 pontokat összekötő egyenes addig forog el a P2 körül, amíg az E4 pontból a jobboldali A. oszlop hátsó széléhez húzott érintővel 120°-ot nem zár be (lásd 4. melléklet függelékének 2. ábráját).6. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS6.1 A vezető látótere6.1.1. A méretbeli összefüggéseket a jármű elsődleges referenciajelei és a háromdimenziós koordinátarendszer között a IV. mellékletben előírt eljárással kell meghatározni.6.1.2. A V1 és V2 pontok helyzete az R ponthoz képest van meghatározva, amint azt a háromdimenziós koordinátarendszerből származó XYX koordináták jelzik, amelyeket az 5.2.1.1. pont alatti 1. táblázat, valamint az 5.4. pont alatti 4. táblázat mutat be. A szélvédő alappontjait ezután az 5.1.1. pontban előírtak szerint a korrigált V pontokból kell kiválasztani.6.1.3. A P pontok, az R pont és a vezető ülési testhelyzetének középvonala közötti összefüggést, amint azt a háromdimenziós koordinátarendszerből származó XYX koordináták jelzik, az 5.3 pont 2. és 3. táblázatából határozzák meg. A 25°-tól eltérő tervezett üléstámla-dőlésszöghöz tartozó korrekciót az 5.4. pont alatti 4. táblázat mutatja be.6.1.4. A binokuláris fedési szöget (lásd 5.1.2) a vízszintes síkban kell mérni, amint azt a IV. melléklet függelékének 2. ábrája jelzi. Az E1 és E2, illetve az E3 és E4 pontokkal összekapcsolt P1 és P2 pontok közötti összefüggést a IV. melléklet függelékének 4. ábrája mutatja be.6.1.4.1. Az E1–E2 vonalat az 5.5.2. pontban leírtak szerint kell meghúzni. A binokuláris fedési szöget ezután az E1 pontot a baloldali A. oszlop külső szélével összekötő érintő és az E2 pontot a baloldali A. oszlop belső szélével összekötő érintő között kell mérni.6.1.4.2. Az E3–E4 vonalat az 5.5.4 pontban leírtak szerint kell meghúzni. A binokuláris fedési szöget ezután az E4 pontot a jobboldali A. oszlop külső szélével összekötő érintő és az E3 pontot a jobboldali A. oszlop belső szélével összekötő érintő között kell mérni.[1] HL L 68., 1971.3.22., 1. o.--------------------------------------------------(II. MELLÉKLET)--------------------------------------------------III. MELLÉKLETELJÁRÁS A "H" PONT ÉS AZ ÜLÉSTÁMLA TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA, TOVÁBBÁ AZ R ÉS H PONTOK VISZONYLAGOS HELYZETÉNEK IGAZOLÁSÁRA, VALAMINT ÖSSZEFÜGGÉS AZ ÜLÉSTÁMLA TERVEZETT ÉS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE KÖZÖTT1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.1. H pontA "H pont", amely jelzi az utastérben helyet foglaló utas helyzetét, az utast reprezentáló, a 3. szakaszban leírt próbabábu törzse és combjai közötti elméleti forgástengely metszéspontja egy hosszanti függőleges síkban.1.2. R pont vagy ülés referenciapontAz "R pont" vagy "ülés referenciapont" az a gyártó által meghatározott vonatkoztatási pont, amelynek1.2.1. a koordinátái a járműszerkezethez viszonyítva vannak megadva;1.2.2. megfelel a törzs és a combok forgáspontja (H pont) elméleti helyzetének a legalacsonyabb és leghátsó szokásos vezetői testtartásnak, vagy annak a használati helyzetnek, amelyet a jármű gyártója az általa előírt egyes üléshelyzetekhez határoz meg.1.3. Üléstámla-dőlésszög"Üléstámla-dőlésszög" az ülés háttámlájának dőlése a függőlegeshez képest.1.4. Üléstámla tényleges dőlésszöge"Üléstámla tényleges dőlésszöge": a H ponton átmenő függőlegesnek az emberi testet jelképező, a 3. szakaszban leírt próbabábu törzsének torzóvonalával bezárt szöge.1.5. Üléstámla tervezett dőlésszöge"Üléstámla tervezett dőlésszöge": az a szög, amelyet a jármű gyártója ír elő, amely1.5.1. meghatározza az üléstámla dőlésszögét a legalacsonyabb és leghátsó szokásos vezetői testtartáshoz vagy ahhoz a használati helyzethez képest, amelyet a jármű gyártója az általa előírt egyes üléshelyzetekhez határoz meg;1.5.2. az R pontban a függőleges és a törzs referenciavonala által bezárt szög;1.5.3. elvileg megfelel az üléstámla tényleges dőlésszögének.2. A H PONT ÉS AZ ÜLÉSTÁMLA TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSA2.1. Egy H pontot és az üléstámla egy tényleges dőlésszögét kell meghatározni a jármű gyártója által előírt minden egyes üléshelyzethez. Ha az ugyanabban a sorban lévő üléshelyzeteket hasonlónak lehet tekinteni, (üléssor, egyforma ülések, stb.), csak egy H pontot és az üléstámla egy tényleges dőlésszögét kell meghatározni az egyes üléssorokhoz, miközben a 3. szakaszban leírt próbabábu a sorra jellemzőnek tartott helyen ül. Ezt a helyet az alábbiak szerint kell kijelölni:2.1.1. az első sor esetében a vezetőülés;2.1.2. a hátsó sor esetében az egyik külső ülés.2.2. A H pont és az üléstámla tényleges dőlésszöge meghatározásakor a figyelembe vett ülést a legalacsonyabb és a leghátsó szokásos vezetői testtartásban kell elhelyezni, vagy pedig abban a használati helyzetben, amelyet a jármű gyártója az általa előírt egyes üléshelyzetekhez meghatároz. Az ülésháttámlát, ha a dőlése beállítható, a gyártó által előírtak szerint kell reteszelni, vagy bármilyen hasonló előírás hiányában a 25°-hoz lehető legközelebb eső tényleges üléstámla-dőlésszögnek megfelelő helyzetben.3. A PRÓBABÁBU LEÍRÁSA3.1. Egy átlagos méretű felnőtt férfinak megfelelő tömegű és körvonalú háromdimenziós próbabábut kell használni. Egy ilyen próbabábut e melléklet függelékében az 1. és 2. ábrák mutatnak be.3.2. A próbabábu a következő részekből áll:3.2.1. két alkatrész, amelyek közül az egyik a hátat utánozza, a másik pedig a test ülő részét, elforogva a törzs és a combok közötti forgástengelyt képviselő tengely körül. Ennek a tengelynek az ülő helyzet függőleges középső hosszanti síkjával alkotott metszéspontja határozza meg a H pontot;3.2.2. a lábszárakat utánzó két alkatrész egy forgó izülettel csatlakozik az ülést képviselő elemhez; és3.2.3. két alkatrész a lábfejet utánozza, és a bokát jelképező csuklós csatlakozással a lábszárakhoz kapcsolódik.3.2.4. Továbbá a test ülő részét jelképező alkatrészt egy szintmérővel kell ellátni, amely lehetővé teszi a keresztirányú tájolás ellenőrzését.3.3. Alkalmas pontokban, amelyek a vonatkozó súlypontoknak felelnek meg, az egyes testrészek tömegének megfelelő súlyokat kell felerősíteni úgy, hogy a próbabábu teljes tömegét 75 kg ± 1 % értékűre egészítsék ki. A különböző súlyok tömegének adatait az e melléklet függelékének 2. ábrájában látható táblázat adja meg.3.4. A próbabábu törzsének referenciavonalát egy egyenes vonal képviseli, amely keresztülhalad a comb és a törzs közötti izületen, és elméleti összeköttetés a nyak és a mellkas között (lásd az e melléklethez tartozó függelék 1. ábrát).4. A PRÓBABÁBU BEÁLLÍTÁSAA háromdimenziós próbabábut a következő módon kell beállítani:4.1. a járművet egy vízszintes síkra kell állítani, az üléseket pedig a 2.2. pontban leírtak szerint kell beállítani;4.2. a vizsgálandó ülést egy textildarabbal le kell teríteni a próbabábu helyes beállításának megkönnyítéséhez;4.3. a próbabábut a kiválasztott ülésre kell helyezni, a forgástengelyével merőlegesen a jármű középső hosszanti síkjára.4.4. A lábakat a következő módon kell elhelyezni:4.4.1. az első üléseken olymódon, hogy a próbabábu ülésének keresztirányú tájolását ellenőrző szintmérő vízszintesbe legyen hozva;4.4.2. a hátsó ülésen, amennyire lehet olymódon, hogy érintkezésben legyen az első ülésekkel. Ha ekkor a lábak a padló olyan részein nyugodnak, amelyek különböző szintben fekszenek, akkor annak a lábnak kell referenciapontként szolgálnia, amelyik először kerül érintkezésbe az első üléssel, a másik lábat pedig úgy kell elrendezni, hogy a próbabábu ülésének keresztirányú tájolását lehetővé tevő ellenőrző szintmérő vízszintesbe legyen hozva;4.4.3. ha a H pont a középső ülésre van meghatározva, akkor a lábakat az alagút egy-egy oldalán helyezik el;4.5. a súlyokat a lábszárakra kell erősíteni, a próbabábu ülésének keresztirányú tájolását lehetővé tevő ellenőrző szintmérőt vízszintesbe kell hozni, a combsúlyokat pedig a próbabábu ülő részét jelképező alkatrészre kell helyezni;4.6. a próbabábut el kell mozdítani az ülés-háttámlától a térdcsukló tengelye segítségével, és a próbabábu hátát előre kell dönteni. A próbabábut újra el kell helyezni a jármű ülésén, hátracsúsztatva az ülőrészén, míg ellenállásba nem ütközik, ekkor a próbabábu háta az ülésháttámlához dől;4.7. egy vízszintes, 10 ± 1 daN értékű terhelést fejtenek ki kétszer a próbabábura. A terhelés kifejtésének irányát és pontját a függelék 2. ábráján egy fekete nyíl mutatja;4.8. a jobb és bal ülésrészt terhelő súlyok felrakása után a felsőtestet terhelő súlyokat is fel kell helyezni. A próbabábu ülőfelületét vízszintesben kell tartani;4.9. a próbabábu ülőfelületét vízszintesben tartva a próbabábu hátát előre kell dönteni, amíg a törzs súlya a H pont fölé nem kerül úgy, hogy megszűnjön a súrlódás az ülés-háttámlával;4.10. a próbabábu hátát óvatosan hátrafelé kell mozdítani a beállítási művelet befejezéséhez. A próbabábu ülőfelülete vízszintben van. Ha nincs, akkor a fentiekben leírt eljárást meg kell ismételni.5. EREDMÉNYEK5.1. Amikor a próbabábu a 4. fejezetben leírtak szerint már be van állítva, a H pont és a figyelembe vett jármű-üléstámla tényleges dőlésszögét a H pont és a próbabábutörzs referenciavonalának dőlésszöge alkotja.5.2. A H pontnak a három, egymásra kölcsönösen merőleges síkra vonatkozó koordinátáit és az üléstámla tényleges dőlésszögét meg kell mérni a jármű gyártója által szolgáltatott adatokkal való összehasonlításhoz.6. AZ R ÉS A H PONTOK VISZONYLAGOS HELYZETÉNEK IGAZOLÁSA, VALAMINT ÖSSZEFÜGGÉS AZ ÜLÉSTÁMLA TERVEZETT ÉS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE KÖZÖTT6.1. Az 5.2. pontban leírtakkal összhangban a H pont és az üléstámla tényleges dőlésszögének meghatározására végzett mérések eredményeit össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival és az üléstámla tervezett dőlésszögével, a jármű gyártója által megadottak szerint.6.2. Az R pont és a H pont viszonylagos helyzete, valamint az üléstámla tervezett dőlésszöge és az üléstámla tényleges dőlésszöge közötti összefüggést megfelelőnek kell tekinteni a kérdéses üléshelyzetre nézve, ha a koordinátáival megadott H pont egy hosszanti négyszögön belül fekszik, melynek vízszintes és függőleges oldalai 30 mm, illetve 20 mm hosszúak, amelynek az átlói az R pontban metszik egymást, és ha az üléstámla tényleges dőlésszöge 3°-on belül van az üléstámla tervezett dőlésszögéhez képest.6.2.1. Ha ezek a feltételek teljesültek, az R pontot és az üléstámla tervezett dőlésszögét kell felhasználni a vizsgálathoz, és ha szükséges, a próbabábut úgy kell beállítani, hogy a H pont egybeessen az R ponttal, és az üléstámla tényleges dőlésszöge egybeessen az üléstámla tervezett dőlésszögével.6.3. Ha a H pont vagy az üléstámla tényleges dőlésszöge nem felel meg a 6.2. pont követelményeinek, akkor a H pontot vagy az üléstámla tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen tehát háromszor) kell meghatározni. Ha ebből a három műveletből kettőnek az eredményei megfelelnek a követelményeknek, akkor a vizsgálat eredményeit megfelelőnek kell tekinteni.6.4. Ha e három műveletből kettőnek az eredményei nem felelnek meg 6.2. pont követelményeinek, akkor a vizsgálat eredményeit nem lehet megfelelőnek tekinteni.6.5. Ha a 6.4 pontban leírtak állnak fenn, vagy az ellenőrzés nem lehetséges, mert a jármű gyártója elmulasztotta az R pontra vagy az üléstámla tervezett dőlésszögére vonatkozó adatszolgáltatást, akkor a három vizsgálat eredményeinek átlaga az összes olyan esetre használható és alkalmazhatónak lehet tekinteni, ahol az R pontot vagy az üléstámla tervezett dőlésszögét ezen irányelv megemlíti.6.6. Az R pont és a H pont viszonylagos helyzetének, valamint egy sorozatgyártású járműben az üléstámla tervezett dőlésszöge és az üléstámla tényleges dőlésszöge közötti összefüggésnek az ellenőrzéséhez a 6.2. pontban említett négyszöget egy 50 mm oldalhosszúságú négyzettel kell helyettesíteni, az üléstámla tényleges dőlésszöge pedig 5º-nál nagyobb értékkel nem különbözhet az üléstámla tervezett dőlésszögétől.--------------------------------------------------FüggelékA HÁROMDIMENZIÓS PRÓBABÁBU ALKATRÉSZEI+++++ TIFF +++++A PRÓBABÁBU MÉRETEI ÉS TÖMEGEA próbabábu tömege | kg |A hátat és a test ülőrészét utánzó részek | 16 |A törzs súlyok tömege | 31 |Az ülés súlyok tömege | 8 |A comb súlyok tömege | 7 |A lab súlyok tömege | 13 |Összesen | 75 |+++++ TIFF +++++2. ábra--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETMÓDSZER A JÁRMŰ ELSŐDLEGES REFERENCIAJELEI ÉS A HÁROMDIMENZIÓS KOORDINÁTARENDSZER MÉRETBELI ÖSSZEFÜGGÉSEINEK MEGHATÁROZÁSÁHOZ1. ÖSSZEFÜGGÉS A KOORDINÁTARENDSZER ÉS A JÁRMŰ ELSŐDLEGES REFERENCIAJELEI KÖZÖTTAz ezen irányelvvel összhangban típusjóváhagyásra benyújtott járművön vagy azon belül a jellemző méretek ellenőrzéséhez az összefüggést az I. mellékletben leírt háromdimenziós koordinátarendszer, melyet a jármű kiindulási tervezési szakaszában kitűztek, és az I. melléklet 2.4. szakaszában leírt elsődleges referenciajelek között pontosan meg kell határozni úgy, hogy a jármű gyártójának a rajzain a jellegzetes pontok azonosíthatók legyenek egy tényleges járművön, amelyet e rajzok alapján gyártottak.2. MÓDSZER A REFERENCIARENDSZER ÉS A REFERENCIAJELEK KÖZÖTTI ÖSSZEFÜGGÉS MEGHATÁROZÁSÁRAE célra egy referencia-alapsíkot kell kialakítani, amely az X-X és az Y-Y irányú méretjelekkel van ellátva. A feladat végrehajtásához szükséges kitűzési módszer e melléklet függelékének 6. ábráján látható, a referencia-alapsík egy kemény, lapos, vízszintes felület, amelyen a jármű áll, és amely két, szilárdan a felülethez rögzített mérő skálával van ellátva; ezeket milliméterben kell beosztani, az X-X skála legalább nyolc méter hosszú, az Y-Y skála pedig legalább négy méter hosszú. A két skálát egymáshoz képest derékszögbe kell beállítani az e melléklet függelékének 6. ábráján bemutatott módon. A két skála metszéspontja a zérus alappont.3. A REFERENCIA-ALAPSÍK VIZSGÁLATAAhhoz, hogy a referencia-alapsík vagy vizsgálati terület szintjén kisebb változtatásokat lehessen végrehajtani, az eltéréseket a zérus alapponthoz képest kell megmérni mind az X, mind az Y skála mentén, 250 mm-es térközökben, és fel kell jegyezni a mérési értékeket, hogy korrekciókat lehessen végrehajtani a jármű ellenőrzésekor.4. TÉNYLEGES VIZSGÁLATI HELYZETAhhoz, hogy a felfüggesztési magasságon, stb. kisebb változtatásokat lehessen végrehajtani, szükségesek olyan eszközök, amelyekkel az elsődleges referenciajelek a tervezési helyzethez viszonyítva a megfelelő koordináta helyzetekbe vihetők, további mérések végrehajtása előtt. Továbbá a jármű helyzetén kisebb oldalirányú és/vagy hosszirányú beállítások elvégzésére is lehetőséget kell biztosítani úgy, hogy a jármű pontosan a referenciarendszerhez képest legyen elhelyezve.5. EREDMÉNYEKA referenciarendszerhez és a tervezési helyzetéhez képest pontosan elhelyezett járművön a menetirányú kilátás követelményeinek tanulmányozásához szükséges pontok helye azonnal meghatározható.E követelmények meghatározásának módszere magában foglalhatja teodolitok, fényforrások vagy árnyékoló eszközök használatát, vagy bármely más módszer alkalmazását, amelyek egyenértékű eredményeket nyújthatnak.+++++ TIFF +++++A V PONTOK MEGHATÁROZÁSA+++++ TIFF +++++AZ OSZLOP TAKARÁSAA P pontok és az E pontok helyzetét mutató ábra, a baloldali és a jobboldali oszlopok irányában nézve(az I. mellékletben megállapított egyedi eset)+++++ TIFF +++++A TAKARÁS KIÉRTÉKELÉSE A VEZETŐ 180°-ATS MENETIRÁNYÚ KÖZVETLEN LÁTÓTERÉBEN+++++ TIFF +++++AZ E PONTOK ÉS A P PONTOK VISZONYLAGOS HELYZETÉT BEMUTATÓ MÉRETEZETT ÁBRA+++++ TIFF +++++HÁROMDIMENZIÓS KOORDINÁTARENDSZER+++++ TIFF +++++SZINTEZÉSI MUNKATERÜLET--------------------------------------------------V. MELLÉKLETMINTA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------