title: A Tanács irányelve (1983. április 18.) a takarmányozásban használt egyes termékek értékelésére vonatkozó iránymutatások meghatározásáról

text:
03/5. kötet          HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                   261
31983L0228
L 126/23                                      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA                                                1983.5.13.
                                                           A TANÁCS IRÁNYELVE
                                                                (1983. április 18.)
             a takarmányozásban használt egyes termékek értékelésére vonatkozó iránymutatások meghatározásáról
                                                                   (83/228/EGK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,                                               mivel az iránymutatásokat a mindenkori tudományos és technikai
                                                                             ismeretek alapján dolgozzák ki, és szükség esetén azok az adott
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerző-                területen történő bármely előrelépés szerint módosíthatóak,
désre,
tekintettel a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről
szóló, 1982. június 30-i 82/471/EGK tanácsi irányelvre (1) és                ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
különösen annak 7. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,                                                                       1. cikk
mivel a 82/471/EGK irányelv előírja, hogy az egyes csoportokhoz              A tagállamok előírják, hogy a 82/471/EGK irányelv mellékletének
tartozó termékeket a tagállamokhoz és a Bizottsághoz hivatalo-               1.1 és 1.2 pontjában felsorolt termékekre vonatkozó
san eljuttatott dokumentáció alapján kell megvizsgálni;                      dokumentációt az ezen irányelv mellékletében meghatározott
                                                                             iránymutatásoknak megfelelően kell összeállítani.
mivel az említett dokumentációknak lehetővé kell tenniük annak
ellenőrzését, hogy az adott termékek megfelelnek-e az irányelv-
ben az új termékek mellékletbe történő felvétele tekintetében                                              2. cikk
megállapított általános elveknek;                                            A tagállamok legkésőbb 1984. július 13-ig hatályba léptetik
                                                                             azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket,
mivel szükségesnek bizonyult a dokumentációk oly módon tör-
                                                                             amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek
ténő összeállítása, hogy azok összhangban legyenek az adott ter-
                                                                             megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
mékek azonosságának megállapítását és jellemzését lehetővé tévő
tudományos adatokat minden alapelv tekintetében meghatározó
általános iránymutatásokkal, valamint a termékek takarmányozási                                            3. cikk
tulajdonságainak és biológiai hatásainak kiértékeléséhez szüksé-
ges vizsgálatokkal; mivel ezeket az iránymutatásokat attól a nap-            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
tól kezdve kell alkalmazni, amikor a 82/471/EGK irányelv maga
is hatályba lép;                                                             Kelt Luxembourgban, 1983. április 18-án.
mivel az iránymutatásokat elsősorban általános útmutatónak                                                     a Tanács részéről
szánják; mivel, a termék jellegétől és felhasználási feltételeitől füg-
gően a termék tulajdonságainak vagy hatásainak kiértékeléséhez                                                      az elnök
szükséges vizsgálatok kiterjedése eltérő lehet;                                                                   I. KIECHLE
(1) HL L 213., 1982.7.21., 8. o.
 ---pagebreak--- 262     HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                03/5. kötet
                                                           MELLÉKLET
           A TAKARMÁNYOZÁSBAN HASZNÁLT EGYES TERMÉKEK ÉRTÉKELÉSÉRE VONATKOZÓ
                                                     IRÁNYMUTATÁSOK
                                                    Általános szempontok
    Ezek az „iránymutatások” útmutatóként szolgálnak a 82/471/EGK irányelv mellékletének 1.1. és 1.2. pontjában
    felsorolt azon termékekre vonatkozó dokumentációk elkészítésében, amelyeket mikroorganizmusok tenyésztésével
    nyernek, és amelyek valószínűleg a takarmányozásban felhasználható új fehérjeforrásként kerülnek elismerésre. A
    dokumentációknak lehetővé kell tenniük az említett termékek jelenlegi ismeretek alapján történő értékelését, valamint
    meg kell felelniük a lehetséges felhasználásukat meghatározó alapelveknek, amelyek a fent említett irányelv 6. cikk
    (2) bekezdésének tárgyát képezik.
    Az ezen iránymutatásokban említett összes vizsgálat kötelezővé tehető, és adott esetben azokról kiegészítő információ
    kérhető. Általános szabályként, a mikroorganizmus azonosságának és a táptalaj összetételének megállapításához,
    valamint a gyártási folyamat, a főbb tulajdonságok, a kiszerelés, a felhasználási feltételek, a meghatározási módszerek
    és a termék táplálkozástani tulajdonságainak meghatározásához szükséges minden adatot rendelkezésre kell
    bocsátani. Ugyanez vonatkozik a termék tűréshatárának a célfajokon keresztül történő értékeléséhez, valamint a
    termék használata során közvetve vagy közvetlenül keletkező, az embereket vagy a környezetet fenyegető kockázatok
    felméréséhez szükséges adatokra. Az e célból előírt toxikológiai vizsgálatok a termék jellegétől, az érintett állatfajtól
    és a termék kísérleti állatokon megfigyelt metabolizmusától függnek.
    Az előírt dokumentációnak részletes jelentéseket kell tartalmaznia abban a sorrendben és számozással, ahogy azt az
    említett iránymutatások javasolják, valamint ahhoz egy összegzést kell csatolni. Bármely javasolt vizsgálat elhagyását
    indokolni kell. A referenciaként hivatkozott kiadványokat csatolni kell.
                                                          Észrevételek
    A „termék” fogalom, az említett iránymutatások tekintetében, minden, takarmányként vagy egy takarmány
    összetevőjeként számon tartott fehérjetartalmú terméket jelenti.
    Egy termék gyártási folyamatában vagy felhasználási feltételeiben beálló bármely változást jelenteni kell, és adott
    esetben egy új értékeléshez szükséges kiegészítő dokumentációt kell készíteni.
                                                   A vizsgálatok bemutatása
    I.   Mikroorganizmus, táptalaj és gyártási folyamat, a termék főbb tulajdonságai, kiszerelés és felhasználási feltételek,
         meghatározási módszerek
    II. A termék táplálkozástani tulajdonságaira vonatkozó vizsgálatok
    III. A termék takarmányozásban történő felhasználásának biológiai következményeire vonatkozó vizsgálatok
    IV. Egyéb vonatkozó vizsgálatok
                                                          I. SZAKASZ
    MIKROORGANIZMUS, TÁPTALAJ ÉS GYÁRTÁSI FOLYAMAT, A TERMÉK FŐBB TULAJDONSÁGAI,
                KISZERELÉS ÉS FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK, MEGHATÁROZÁSI MÓDSZEREK
    1.    MIKROORGANIZMUS
    1.1. Osztályozás, eredet, morfológia, biológiai tulajdonságok, bármilyen genetikai módosítás.
    1.2. Inokuláció, a fermentálón kívüli esetleges fennmaradás, és ennek bármilyen környezeti következménye.
    1.3. A tenyésztett törzsek állandósága és tisztasága. Ezen kritériumokat ellenőrző módszerek.
    2.    TÁPTALAJ ÉS GYÁRTÁSI FOLYAMAT
    2.1. A szubsztrátum, hozzáadott anyagok stb. összetétele.
    2.2. Gyártási, szárítási és tisztítási folyamatok. Mikroorganizmusok devitalizálása. A színtenyészetek összetételének
          állandóságát ellenőrzésére használt módszerek és a termelés során keletkező bármely kémiai, fizikai és biológiai
          szennyeződés kimutatása.
    2.3. A használatra való előkészítés technikai folyamatai.
 ---pagebreak--- 03/5. kötet    HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             263
            3.     A TERMÉK FŐBB TULAJDONSÁGAI
            3.1.   Fizikai és fiziko-kémiai tulajdonságok: makro- és mikromorfológia, részecskeméret, sűrűség, fajsúly,
                   nedvszívó képesség, oldhatóság, elektrosztatikus tulajdonságok stb.
            3.2.   Kémiai összetétel és jellemzők.
            3.2.1. Nedvesség-, nyersfehérje-, nyerszsír-, nyers cellulóz-, nyers hamu- és szénhidráttartalom. Ezek variációs
                   határai.
            3.2.2. Összes ammónium-, amid-, nitrát- és nitritnitrogén-, nukleinsav- és fehérjetartalom. Az összes és szabad
                   aminosavak, purin és pirimidin bázisok minőségi és mennyiségi összetétele.
            3.2.3. Az összes lipid minőségi és mennyiségi összetétele: zsírsavak, nem szappanosítható anyagok, lipidben oldható
                   pigmentek, foszfolipidek.
            3.2.4. A szénhidrát frakció összetétele.
            3.2.5. A szervetlen alkotóelemek minőségi és mennyiségi összetétele.
            3.2.6. A vitaminok minőségi és mennyiségi összetétele.
            3.2.7. Egyéb alkotóelemek minőségi és mennyiségi összetétele: adalékanyagok, szubsztrátumok és oldószerek
                   szermaradványai, a szubsztrátum metabolizmus, a táptalaj és a gyártási folyamat során keletkező egyéb
                   ártalmas maradékanyagok.
            3.3.   A termék mikrobiológiai szennyeződése.
            3.4.   A termék viselkedése és állandósága a tárolás során, önmagában és forgalomban lévő takarmányokhoz
                   keverve.
            4.     KISZERELÉS ÉS FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK
            4.1.   A termék tervezett kereskedelmi elnevezései.
            4.2.   A termék tervezett forgalmazási formái.
            4.3.   A termék tervezett felhasználása a takarmányozásban. Tervezett koncentrációk a teljes értékű
                   takarmányokban, valamint az érintett állatfajok napi fejadagjának tervezett mennyiségében.
            5.     MEGHATÁROZÁSI MÓDSZEREK
                   A termék meghatározásának minőségi és mennyiségi módszerei a teljes értékű és a kiegészítő
                   takarmányokban.
                   Megjegyzés: Ezen módszerek leírásakor mellékelni kell a különleges jellegzetességekre, érzékenységre, a
                                  kimutatási méréshatárokra, hibahatárra és más anyagok által okozott lehetséges interferenciára
                                  vonatkozó adatokat. A különböző tervezett kiszerelések szerinti termékmintákat rendelkezésre
                                  kell bocsátani.
                                                                 II. SZAKASZ
                    A TERMÉK TÁPLÁLKOZÁSTANI TULAJDONSÁGAIRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
            1.     FEHÉRJEÉRTÉK MEGHATÁROZÁSA
            1.1.   Kémiai, biokémiai és mikrobiológiai vizsgálatok.
            1.2.   Kísérleti állatokon végzett vizsgálatok, referenciafehérjékkel összehasonlítva.
            2.     A CÉLFAJOKRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
                   A következő vizsgálatokat minden egyes célfaj esetében el kell végezni egy olyan kontrollcsoporttal történő
                   összehasonlításban, amely, ugyanolyan táplálkozástani arányok mellett, egyenlő mennyiségű
                   fehérjenitrogént, kérődzők esetében összes nitrogént tartalmazó közhasználatú étrendet kap.
            2.1.   A termék energia- és fehérje-kiegészítő értéke a napi fejadagokban, az állatok különböző fiziológiai
                   stádiumainak (pl. növekedési periódus, vemhesség, tojásrakás) esetében tervezett felhasználási feltételek
                   mellett.
            2.2.   A termék hatása a növekedés ütemére, a takarmány-átalakítás ütemére, a megbetegedési és elhullási arányra
                   a tervezett felhasználási feltételek mellett.
            2.3.   A termék napi fejadagba történő felvételének optimális táplálkozástani szintjei.
            2.4.   A termék hatása az állati eredetű fogyasztható termékek technológiai, érzékszervi vagy egyéb tulajdonságaira
                   a tervezett felhasználási feltételek mellett.
            3.     A CÉLFAJOKRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK KÍSÉRLETI KÖRÜLMÉNYEI
                   Részletes leírást kell adni az elvégzett vizsgálatokról, mely a következő adatokat tartalmazza:
            3.1.   Az állatok faja, fajtája, kora és neme, azonosítási eljárás.
 ---pagebreak--- 264    HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                    03/5. kötet
    3.2.    A vizsgálati és kontrollcsoportok száma; az egyes csoportokba tartozó állatok száma (a statisztikai elemzéshez
            elegendő, a statisztikai paramétereknek megfelelő számú állat).
    3.3.    A termék bekeverési szintje, a fejadag minőségi és mennyiségi összetétele, és ennek analízise.
    3.4.    A kísérletek helyszíne, fiziológiai állapot és állategészségügyi feltételek, az állattartás körülményei (a közösségi
            gyakorlatban használtnak megfelelő kell, hogy legyen).
    3.5.    A vizsgálat pontos időtartama, valamint az elvégzett analízisek időpontja.
    3.6.    A kísérlet során felmerült kedvezőtlen hatások és jelentkezésük időpontja.
                                                           III. SZAKASZ
               A TERMÉK TAKARMÁNYOZÁSBAN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSÁNAK BIOLÓGIAI
                                 KÖVETKEZMÉNYEIRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
    Az ebben a szakaszban említett vizsgálatok célja a termék célfajokon történő biztonságos használatának, valamint az
    embereket és a környezetet érintő olyan kockázatok felmérésének lehetővé tétele, amelyek a használatból közvetve
    vagy közvetlenül származhatnak. Az e célból előírt toxikológiai vizsgálatok a termék jellegétől, az érintett állatfajoktól
    és a termék kísérleti állatokon megfigyelt metabolizmusától függnek.
    1.      CÉLFAJOKRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
            A következő vizsgálatokat minden célfajon el kell végezni egy olyan kontrollcsoporttal történő
            összehasonlításban, amely ugyanolyan táplálkozástani arányok mellett, egyenlő mennyiségű fehérjenitrogént,
            kérődzők esetében összes nitrogént tartalmazó közhasználatú étrendet kap.
    1.1.    A termék maximális bekeverési aránya a napi fejadagba, amely semmiféle kedvezőtlen hatást nem
            eredményez.
    1.2.    A termék lehetséges hatásai a termékenységre és szaporodásra.
    1.3.    A termék elfogyasztásából eredő hatások az emésztőszervek flórájának mikroorganizmusaira, valamint
            kórokozók emésztőszervekben történő megtelepedésére a tervezett felhasználási feltételek mellett.
    1.4.    A termék állati eredetű, fogyasztható termékekben esetlegesen megjelenő maradékanyagainak
            (szubsztrátumok, táptalaj, oldószerek, szennyeződések) vizsgálata a tervezett felhasználási feltételek mellett.
    1.5.    A termék salakanyagokban esetlegesen megjelenő maradékanyagainak (szubsztrátumok, táptalaj, oldószerek,
            szennyeződések) vizsgálata a tervezett felhasználási feltételek mellett.
    2.      KÍSÉRLETI ÁLLATOKRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
    2.1.    Metabolizmus
            A termék lebomlása az állatban: felszívódás, felhalmozódás, biológiai átalakítás, kiürítés.
    2.2.    Mutagenitás
            A szennyeződések (különösen mikotoxinok és baktériumok) vagy a termék maradékanyagai (szubsztrátumok,
            táptalaj, oldószerek) okozta lehetséges mutagenitás vizsgálata, ideértve a laboratóriumi körülmények között
            elvégzett, metabolikus aktiváló szervezeteket alkalmazó átvilágító vizsgálatokat.
    2.3.    Toxikológiai vizsgálatok
            A következő vizsgálatokat olyan kontrollcsoportokkal történő összehasonlításban kell elvégezni, amelyek
            ugyanolyan táplálkozástani arányok mellett, egyenlő mennyiségű fehérjenitrogént tartalmazó, közhasználatú
            étrendet kapnak. A toxikus hatásokat ki kell vizsgálni a kiváltó okok és lefolyásuk tisztázása, valamint annak
            megállapítása érdekében, hogy ezek a hatások nem táplálkozástani aránytalanságból vagy a termék étrenden
            belüli túladagolásából következnek-e.
    2.3.1. Szubkrónikus toxicitás (legalább 90 nap)
            Általában ezeket a vizsgálatokat két állatfajon kell elvégezni, amelyek közül az egyik rágcsáló kell, hogy legyen.
            A terméket legalább kétféle bekeverési szinten kell a napi fejadaghoz hozzáadni. Ezeket lehetőség szerint úgy
            kell megválasztani, hogy egy hatás nélküli és egy kedvezőtlen hatásokkal járó szintet lehessen meghatározni.
            Az állatcsoportoknak mindkét nemből megfelelő számú egyedet kell tartalmaznia. Minden esetben egy
            kontrollcsoportot is be kell vonni a vizsgálatokba.
            Minden vonatkozó biológiai adatot megfelelő időközönként rögzíteni kell, különös tekintettel a növekedési
            ütemre, takarmány-átalakulásra, hematológiára, vizeletvizsgálatra, biokémiai paraméterekre, elhullásra, a
 ---pagebreak--- 03/5. kötet    HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                265
                   szervek súlyára, a főbb szervek és szövetek általános és hisztopatológiájára. Az eredményeket teljes
                   részletességgel kell közölni, és amennyire csak lehetséges, statisztikai értékelést is tartalmazniuk kell.
            2.3.2. Krónikus toxicitás
                   Általában a krónikus toxicitás-vizsgálatokat két állatfajon kell elvégezni, amelyek közül az egyik rágcsáló kell,
                   hogy legyen. A terméket legalább kétféle bekeverési szinten kell a napi fejadaghoz hozzáadni. A kísérleteket
                   patkányokon legalább két éven át, egereken 80 héten át kell folytatni. Az állatcsoportoknak mindkét nemből
                   megfelelő számú egyedet kell tartalmazniuk. Minden esetben egy kontrollcsoportot is be kell vonni a
                   vizsgálatokba.
                   A 2.3.1. pontban említett biológiai vizsgálatokat lehetőség szerint az állatok egy kisebb mellékcsoportján (a
                   fő csoporttól elválasztott és attól függésben lévő csoporton) kell elvégezni, a kísérlet folyamán megfelelő
                   időközönként, valamint a túlélő állatokon a kísérlet végén.
            2.3.3. Karcinogenitás
                   A karcinogenitás értékelésekor különös figyelmet kell szentelni a megjelenés időpontjára, a megfigyelt
                   tumorok szövettani típusára és elterjedtségére. A tumorok elterjedtségére és/vagy a betegségek elterjedtségére
                   vagy előrehaladására vonatkozó bármely hatást a kontrollcsoportokkal összehasonlítva kell értékelni a 2.3.
                   pontban leírtak szerint. Az eredményeket teljes részletességgel kell közölni, és, amennyire csak lehetséges,
                   statisztikai értékelést is tartalmazniuk kell.
            2.4.   Egyéb vizsgálatok
                   A szaporodásra vonatkozó vizsgálatokat legalább két utódnemzedéken keresztül kell folytatni, illetve össze
                   lehet vonni őket embriótoxicitás-vizsgálatokkal, ideértve a teratogenitás-vizsgálatokat is. Különös figyelmet
                   kell fordítani a termékenységre, a termékenyítő képességre és az alom posztnatális fejlődésének
                   megfigyelésére. Bármely egyéb, tudományosan ellenőrizhető, illetve mérhető adatokat eredményező (pl.
                   közvetítő toxicitás) vizsgálat elvégezhető.
            2.5.   Kísérleti állatokra vonatkozó vizsgálatok kísérleti körülményei
                   Részletes leírást kell adni az elvégzett vizsgálatokról, amely a következő adatokat tartalmazza:
            2.5.1. Az állatok faja, fajtája, törzse és neme.
            2.5.2. A vizsgálati és kontrollcsoportok száma; az egyes csoportokba tartozó állatok száma (a statisztikai elemzéshez
                   elegendő, a statisztikai paramétereknek megfelelő számú állat).
            2.5.3. A termék bekeverési szintjei, a fejadag minőségi és mennyiségi összetétele, és ennek analízise.
            2.5.4. Általános tartási körülmények a vizsgálati időszak alatt.
            2.5.5. A vizsgálat pontos időtartama, valamint az elvégzett vizsgálatok időpontja.
            2.5.6. A különféle vizsgálati csoportokban az elhullások mértéke és időbeli alakulása.
            2.5.7. A kísérlet folyamán felmerült klinikai tünetek és patológiai módosulások, valamint jelentkezésük időpontja.
            3.     A KÖRNYEZETRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
                   A terméknek, a célfajok salakanyagaiban megtalálható lehetséges maradékanyagainak jellegétől
                   (szubsztrátumok, táptalaj, oldószerek, szennyeződések) függően, adatok kérhetők ezeknek a
                   maradékanyagoknak az útjáról a trágyában, talajban és vízben, valamint a talajbiológiára, növények
                   fejlődésére és a vízi életre kifejtett hatásukról.
                                                                  IV. SZAKASZ
                                                   EGYÉB VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK
            A termék jellegétől és felhasználási feltételeitől függően az allergiás hatásokra, a bőr, valamint a szem
            nyálkahártyáinak, a légző- és emésztőszervek irritációjára vonatkozó adatok kérhetők a termék kezelésével
            kapcsolatos lehetséges veszélyek felmérésének és megelőzésének érdekében.


Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0663

A Bizottság irányelve (1991. december 10.) a világító- és fényjelző berendezéseknek gépjárművekre és pótkocsijukra történő felszerelésére vonatkozó 76/756/EGK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

Hivatalos Lap L 366 , 31/12/1991 o. 0017 - 0054 finn különkiadás fejezet 13 kötet 21 o. 0211  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 21 o. 0211  CS.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 ET.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 HU.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 LT.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 LV.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 MT.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 PL.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 SK.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69 SL.ES fejezet 13 kötet 011 o. 32  - 69

		A Bizottság irányelve(1991. december 10.)a világító- és fényjelző berendezéseknek gépjárművekre és pótkocsijukra történő felszerelésére vonatkozó 76/756/EGK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(91/663/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100A. cikkére,tekintettel a legutóbb az 1987. június 25-i 87/403/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijuk típusjóváhagyására vonatkozó, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel az 1979. november 21-i 80/233/EGK [3], 1982. március 17-i 82/244/EGK [4], 1983. május 26-i 83/276/EKG [5], 1983. december 14-i 84/8/EGK [6] és 1989. március 28-i 89/278/EGK [7] irányelvekkel módosított, a világító- és fényjelző berendezések gépjárművekre és pótkocsijukra történő felszerelésére vonatkozó, 1976. július 27-i 76/756/EGK tanácsi irányelvre [8],mivel az átláthatóság érdekében ezen irányelveket szükséges összevonni;mivel a műszaki fejlődés figyelembevételével most lehetőség nyílik további módosítások bevezetésére, nevezetesen meg kell követelni a fényszórók kizárólagos fehér színét, meg kell határozni egyes gépjárművek oldalsó helyzetjelző lámpáit, valamint tisztázni lehet a mozgatható tartozékokra felszerelt lámpákra vonatkozó követelményeket és a részletes rajzokkal kapcsolatos egyéb kérdéseket;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/756/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A cikkek helyébe ezen irányelv következő cikkei lépnek.2. A mellékletek helyébe ezen irányelv mellékletei lépnek.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában "jármű" minden olyan jármű, amelyre a 70/156/EGK tanácsi irányelv vonatkozik.3. cikk(1) 1993. január 1-jei hatállyal a tagállamok:- nem tagadhatják meg valamely járműtípus tekintetében az EK-típusjóváhagyás megadását, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okirat kibocsátását vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- nem tilthatják meg a járművek forgalomba helyezéséte járműtípusokon vagy e járműveken a világító- és fényjelző berendezések felszerelésére történő hivatkozással, amennyiben e berendezéseket ezen irányelv követelményeivel összhangban szerelték fel.(2) 1993. október 1-jei hatállyal a tagállamok:- nem bocsáthatnak ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot, és- visszautasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás megadásátolyan járműtípus tekintetében, amelyen a világító- és fényjelző berendezések felszerelése nincs összhangban ezen irányelv követelményeivel.(3) 1994. október 1-jei hatállyal, a tagállamok megtilthatják azon járművek első forgalomba helyezését, amelyen e berendezések felszerelése nincs összhangban ezen irányelv követelményeivel.4. cikkAz a tagállam, amely EK-típusjóváhagyást adott ki, meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy tájékoztassák az I. melléklet 1.1. pontjában említett bármely alkatrészt vagy jellemző tulajdonságot érintő valamennyi módosításról. E tagállam illetékes hatóságai határozzák meg, hogy szükséges-e további vizsgálatok végrehajtása, valamint újabb vizsgálati jelentés kiállítása a módosított járműtípus tekintetében. A módosítást nem lehet jóváhagyni, amennyiben az ilyen vizsgálatok kimutatják, hogy ezen irányelv előírásait nem tartották be.5. cikkEzen irányelv mellékletei tartalmának a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében szükséges bármely módosítását a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárással összhangban kell elfogadni.6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek 1993. január 1-je előtt megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják e rendelkezéseket, azokban a hivatalos kihirdetésük alkalmával ezen irányelvre hivatkozni kell. A hivatkozás formáját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. december 10-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 220., 1987.8.8., 44. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 51., 1980.2.25., 8. o.[4] HL L 109., 1982.4.22., 31. o.[5] HL L 151., 1983.6.9., 47. o.[6] HL L 9., 1984.1.12., 24. o.[7] HL L 109., 1989.4.20., 38. o.[8] HL L 262., 1976.9.27., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETVILÁGÍTÓ- ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEK FELSZERELÉSE1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKEzen irányelv alkalmazásában:1.1. "Járműtípus a világító- és fényjelző berendezések felszerelésére tekintettel":olyan járművek, amelyek az 1.1.1.–1.1.4. pontokban említett lényeges szempontokból egymástól nem térnek el.Hasonlóképpen nem tekinthetők "eltérő típusú járműnek" azon járművek sem, amelyek az 1.1.1.–1.1.4. pont értelmében ugyan mutatnak eltéréseket, de nem olyan mértékben, hogy azok megváltoztatnák az érintett járműtípusra előírt lámpák fajtáját, számát, elhelyezkedését és geometriai láthatóságát, a tompított fénynyaláb dőlésszögét, továbbá az engedélyezett kiegészítő lámpákkal felszerelt, vagy anélküli járművek sem;1.1.1. a gépjármű mérete és külső formája;1.1.2. a berendezések száma és elhelyezése;1.1.3. a fényszóró-beállító rendszer;1.1.4. a felfüggesztőrendszer.1.2. "Keresztirányú sík":a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges függőleges sík.1.3. "Üres jármű":a 70/156/EGK irányelv I. melléklete 2.6. pontjában (adatközlőlap-minta) meghatározott menetkész jármű, vezető nélkül.1.4. "Terhelt jármű":a gyártó által meghatározott műszakilag megengedett legnagyobb terhelés mértékéig megrakott jármű, a gyártó az I. függelékben leírt módszerrel összhangban e tömeg tengelyek közötti elosztását is meghatározza.1.5. "Berendezés":egy vagy több feladat végrehajtására használt elem vagy elemcsoport.1.6. "Fényforrás az izzólámpák szempontjából":maga az izzószál. (Amennyiben egy lámpában több izzószál van, mindegyik egy fényforrást képez.)1.7. "Lámpa":az úttest megvilágítására (fényszóró) vagy fényjelzések kibocsátására szolgáló készülék. Lámpának minősül a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa és a fényvisszaverő is.1.7.1. "Egyenértékű lámpák":azonos funkciót ellátó és a járművet nyilvántartó ország által engedélyezett lámpák; az ilyen lámpák jellemzői eltérhetnek a jóváhagyáskor a járműre felszerelt lámpák jellemzőitől azzal a feltétellel, hogy azok e melléklet követelményeinek megfelelnek.1.7.2. "Egyfunkciós lámpa":valamely berendezés olyan része, amely egyetlen világító- vagy fényjelző funkciót lát el.1.7.3. "Független lámpák" [1]:külön átvilágított felülettel, külön fényforrással és külön lámpatesttel rendelkező lámpák.1.7.4. "Csoportosított lámpák" [2]:külön átvilágított felülettel és külön fényforrással, de közös lámpatesttel rendelkező berendezések.1.7.5. "Kombinált lámpák" [3]:külön átvilágított felületekkel, de közös fényforrással és közös lámpatesttel rendelkező berendezések.1.7.6. "Kölcsönösen összeépített lámpák" [4]:külön fényforrással vagy különböző módon működő (például optikai, mechanikus vagy elektromos paraméter különbség) egyetlen fényforrással, közös vagy részben közös átvilágított felülettel és közös lámpatesttel rendelkező berendezések.1.7.7. "Elrejthető lámpa":olyan lámpa, amely használaton kívül részben vagy egészben elrejthető. Ez elérhető mozgatható fedél, a lámpa helyzetének megváltoztatása vagy más egyéb alkalmas eszköz segítségével. A "süllyeszthető" kifejezést különösen olyan elrejthető lámpa leírására használjuk, amely helyzetének megváltoztatásával a karosszériába besüllyeszthető.1.7.8. "Távolsági fényszóró":a jármű előtt nagy távolságban az úttest megvilágítására szolgáló lámpa.1.7.9. "Tompított fényszóró":az úttestet a jármű előtt megvilágító lámpa, amely nem vakítja el, és indokolatlanul nem zavarja a szemben közlekedő járművezetőt vagy a közlekedés más résztvevőit.1.7.10. "Ködfényszóró":olyan lámpa, amely javítja az úttest megvilágítását köd, hóesés, sűrű eső vagy porfelhő esetén.1.7.11. "Hátrameneti lámpa":olyan lámpa, amely az úttestet a jármű mögött világítja meg, és a közlekedés többi résztvevője számára jelzi, hogy a jármű hátrafelé mozog, vagy hátrafelé elindul.1.7.12. "Irányjelző lámpa":olyan lámpa, amely a közlekedés többi résztvevője számára jelzi, hogy a jármű vezetőjének szándékában áll megváltoztatni a jármű haladási irányát jobbra vagy balra.1.7.13. "Elakadásjelző":a jármű valamennyi irányjelző lámpájának egyidejű működtetésével annak jelzése, hogy a jármű a közlekedés többi résztvevője számára pillanatnyilag veszélyt jelent.1.7.14. "Féklámpa":a jármű mögött közlekedők számára azt jelző lámpa, hogy a járművezető az üzemi féket működteti.1.7.15. "Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa":a hátsó rendszámtábla megvilágítására használt lámpa, több optikai elemből is állhat.1.7.16. "Első helyzetjelző lámpa":a jármű jelenlétének és szélességének elölnézetből történő jelzésére használt lámpa.1.7.17. "Hátsó helyzetjelző lámpa":hátulnézetből a jármű jelenlétét és szélességét jelző lámpa.1.7.18. "Hátsó ködlámpa":a járművet hátulról sűrű ködben jobban láthatóvá tételére használt lámpa.1.7.19. "Várakozást jelző lámpa":az a lámpa, amely felhívja a figyelmet a beépített területen álló jármű jelenlétére. Ilyen esetben helyettesíti az első és hátsó helyzetjelző lámpát.1.7.20. "Méretjelző lámpa":a jármű külső széle közelében és a tetejéhez lehető legközelebb elhelyezett lámpa, amely jelzi a jármű teljes szélességét. Egyes járművek és pótkocsik esetében e lámpa a jármű helyzetjelző lámpáinak kiegészítésére szolgál, hogy különösen a jármű kiterjedésére hívja fel a figyelmet.1.7.21. "Oldalsó helyzetjelző lámpa":oldalról nézve a jármű jelenlétét jelző lámpa.1.7.22. "Fényvisszaverő":a jármű jelenlétét a járműtől független fényforrás fényének visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára jelző eszköz.Ezen irányelv alkalmazásában nem minősülnek fényvisszaverőnek:- a fényvisszaverő rendszámtáblák,- az ADR-ben (Európai megállapodás a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról) megnevezett fényvisszaverő jelzések,- azon egyéb fényvisszaverő táblák és jelzések, amelyeket valamely tagállam üzemeltetési előírásai szerint egyes jármű-kategóriák vagy üzemmódok esetében kell alkalmazni.1.8. "Világítófelület":a fényáteresztő anyag teljes külső felületét vagy annak egy részét jelenti, mely segít abban, hogy a fénynek valamely különleges fotometriai vagy kolorimetriás tulajdonságokat kölcsönözzön. Amennyiben a külső felületnek csak egy része bocsát ki fényt, az átvilágított felületet kétség esetén az illetékes hatóság határozza meg a jármű és/vagy alkatrész gyártójával folytatott konzultációt követően.1.9. Átvilágított felületek1.9.1. "Világítóberendezés (1.7.8.–1.7.11. pont) átvilágított felülete":a fényszóró tükör teljes apertúrájának a keresztirányú síkba eső ortogonális vetületét jelenti. Ha a világítóberendezésnek nincs fényszórótükre, az 1.9.2. pontban közölt meghatározást kell alkalmazni. Ha a lámpa világítófelülete a fényszórótükör teljes apertúrájának csak egy részére terjed ki, csupán e rész vetületét kell számításba venni.Tompított fényszóró esetén az átvilágított felületet a sötéten maradó rész határvonalának a lámpaüvegen látható vetülete határolja. Amennyiben a fényszórótükör és az üveg egymáshoz viszonyítva állítható, közepes beállítást kell alkalmazni.1.9.2. "Fényvisszaverő kivételével a jelzőlámpa (1.7.12.–1.7.21. pont) átvilágított felülete":a lámpa vonatkoztatási tengelyére merőleges és a külső átlátszó felületét érintő síkra vetített ortogonális vetület; e vetületet az e síkban fekvő ernyők széleinek burkolata határolja, és ezek mindegyike a teljes fénymennyiségnek csupán 98 %-át engedi át a vonatkoztatási tengely irányában.A lámpa alsó, felső és oldalsó határvonalának meghatározására csupán a vízszintes és a függőleges éllel rendelkező ernyőket kell figyelembe venni.1.9.3. "Fényvisszaverő (1.7.22. pont) átvilágított felülete":a fényvisszaverő vonatkoztatási tengelyére merőleges síkba eső tükröző felület, amelyet a fényvisszaverő optikai rendszerének szélét érintő és a vonatkoztatási tengellyel párhuzamos síkok határolnak. A fényvisszaverő alsó, felső és oldalsó éleinek meghatározásához csak a függőleges és a vízszintes síkokat kell figyelembe venni.1.10. "Látható felület":valamely meghatározott megfigyelési irány tekintetében az átvilágított felület ortogonális vetülete a megfigyelési irányra merőleges (lásd a rajzot a 2. függelékben) és a tükör legszélső pontját érintő síkban.1.11. "Vonatkoztatási tengely":a fényjel jellemző tengelye, amelyet a lámpa gyártója vonatkoztatási irányként határoz meg (H = 0°, V = 0°) fotometriai méréseknél a láthatósági zóna szögeinek és a lámpa járművön való elhelyezésének meghatározásakor.1.12. "Vonatkoztatási középpont":a vonatkoztatási tengely és a külső átvilágított felület metszéspontja. E vonatkoztatási középpontot a lámpa gyártója adja meg.1.13. "Geometriai láthatóság szögei":azon legkisebb térszögű zónát meghatározó szögek, amelyeken belül a lámpa átvilágított felületének láthatónak kell lennie. E térszögű tartományt az a gömbcikk határozza meg, amelynek középpontja egybeesik a lámpa vonatkoztatási középpontjával, és amelynek vízszintes metszete az útfelülettel párhuzamosan helyezkedik el. E gömbcikkeket a vonatkoztatási tengelytől kiindulva határozzák meg. A β vízszintes szög a hosszúságnak, az α függőleges szög a szélességnek felel meg.A geometriai láthatósági szögeken belül nem lehet semmiféle olyan akadály, amely távolról nézve gátolja a lámpa látható felületének bármely részéből a fény terjedését.A lámpához közelebbi mérések végrehajtásakor párhuzamos eltolást kell alkalmazni a megfigyelő irányába azonos pontosság eléréséhez.Ez nem vonatkozik a geometriai láthatóság szögein belüli azon akadályokra, amelyek a típusjóváhagyáskor is léteztek.Amennyiben a lámpa felszerelésekor a jármű valamely további része elrejti a lámpa látható felületének valamely részét, bizonyítékot kell szolgáltatni arra, hogy a lámpa akadályok által nem rejtett része megfelel a berendezés mint optikai egység jóváhagyásához előírt fotometriai értékeknek (lásd az alábbi ábrát).+++++ TIFF +++++1.14. "A befoglaló szélesség külső pontja":a jármű bármely oldalán a jármű középsíkjával párhuzamos síkban fekvő külső pont, amely a jármű legszélesebb pontjával egybeesik, nem tekintve a következő kinyúlásokat:1.14.1. a gumiabroncsok talajjal érintkező felületének közelébe eső része és az abroncsmanométerek csatlakozói;1.14.2. a kerekekre felszerelhető blokkolásgátlók;1.14.3. visszapillantó tükrök;1.14.4. oldalsó irányjelző lámpák, méretjelző lámpák, első és hátsó helyzetjelző lámpák, várakozást jelző lámpák, fényvisszaverők és oldalsó helyzetjelző lámpák;1.14.5. a járműre erősített vámzárak és e vámzárak rögzítő és védő szerelvényei.1.15. "Teljes szélesség":az 1.10. pontban meghatározott két függőleges sík közötti távolság.1.16. "Egyes lámpa":olyan berendezés vagy berendezés valamely olyan része, amelynek egy funkciója, átvilágított felülete és egy vagy több fényforrása van. Járműre szerelés céljából "egyes lámpa" két független vagy csoportosított, azonos funkciójú, azonos vagy különböző lámpákból álló bármely együttes is, amennyiben szerelése úgy történt, hogy teljes átvilágított felületük keresztirányú síkra eső vetülete az említett átvilágított felületek vetületeit körülvevő legkisebb négyszög területének legalább 60 %-át elfoglalja.Ez esetben jóváhagyási kötelezettség esetén minden egyes ilyen lámpát, "D" típusú lámpaként kell jóváhagyni. E lehetséges kombináció az országúti fényszórók, a tompított fényszórók és a ködfényszórók esetében nem engedélyezett.1.17. "Kettős lámpa vagy páros lámpa":a lámpa sáv alakú egyetlen átvilágított felülete abban az esetben, ha ez a sáv a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusan és mindkét oldalon a jármű külső szélétől legalább 400 mm-en belül helyezkedik el, és legalább 800 mm hosszú. E felület megvilágítását legalább két, az átvilágított felület széléhez a lehető legközelebb elhelyezkedő fényforrásnak kell biztosítania. Az átvilágított felület több egymás melletti elemből is állhat, ha az egyes átvilágított felületek keresztirányú síkra eső vetületei az említett egyes átvilágított felületek vetületeit körülvevő legkisebb négyszög területének legalább 60 %-át lefedik.1.18. "Két lámpa közötti távolság":egy irányba néző lámpák esetén az 1.9. pontban említett eset szerint meghatározott két világítófelület kerületének vonatkoztatási tengelyére merőleges síkban az ortogonális vetületeik közötti távolságot jelenti. Két lámpa közötti távolság azonban mérhető az átvilágított felületek kerületeinek pontos meghatározása nélkül is, amennyiben a távolság egyértelműen meghaladja az irányelv minimumkövetelményeit.1.19. "Megengedett lámpa":amelynek felszerelését a gyártó szabad belátására bízták.1.20. "Működést ellenőrző visszajelző lámpa":valamely készülék bekapcsolt és megfelelően működő állapotát jelző lámpa vagy hangjelző berendezés.1.21. "Bekapcsolást visszajelző lámpa":valamely készülék bekapcsolt állapotát jelző fény, amely nem jelzi az eszköz kifogástalan működését.1.22. "Talaj":az a felület, amelyen a jármű áll, alapvetően vízszintesnek kell lennie.1.23. "A jármű mozgatható alkatrészei":a kocsiszekrény azon szerkezetei vagy egyéb részei, amelyek helyzete szerszámok használata nélkül változtatható döntéssel, forgatással vagy csúsztatással. Nem tartoznak ide a billenthető vezetőfülkék.1.24. "Mozgatható alkatrész rendes üzemi helyzete":a jármű gyártója által valamely mozgatható alkatrész rendeltetésszerű használatára és álló járműre megadott helyzete.1.25. "Jármű rendes használati állapota":1.25.1. gépjármű esetében a jármű mozgásra kész állapota, amikor annak hajtómotorja működik és mozgatható alkatrészei az 1.24. pontban meghatározott rendes helyzetben vannak;1.25.2. és pótkocsi esetében, amikor a pótkocsit az 1.25.1. pontban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz csatlakoztatták és mozgatható alkatrészei az 1.24. pontban meghatározott rendes helyzetben vannak.1.26. "Jármű álló helyzete":1.26.1. gépjármű esetében, amikor a mozdulatlan jármű hajtómotorja nem működik és mozgatható alkatrészei az 1.24. pontban meghatározott rendes helyzetben vannak;1.26.2. pótkocsi esetében, amikor a pótkocsit az 1.26.1. pontban leírt állapotú vontató gépjárműhöz és mozgatható alkatrészei az 1.24. pontban meghatározott rendes helyzetben vannak.2. EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM2.1. Valamely járműtípus EK-típusjóváhagyási kérelmét a világító- és fényjelző berendezések elhelyezésére vonatkozóan a gyártó cég nyújtja be.2.2. A kérelemhez három példányban csatolni kell a következő dokumentumokat és részleteket:2.2.1. a járműtípus leírása az 1.1. alatt felsorolt pontokkal összhangban, a terhelésre vonatkozó korlátozások, különösen a csomagtartó legnagyobb megengedett terhelhetősége;2.2.2. a gyártó által világító- és fényjelző berendezések felszerelésére előírt berendezések jegyzéke. A jegyzék minden egyes funkcióra több készüléktípust is tartalmazhat. Minden egyes típust egyértelműen azonosítani kell (alkatrész-típusjóváhagyási jel, gyártó neve stb.);2.2.3. a teljes világító- és fényjelző berendezés vázlatrajza, a különböző lámpák járművön való elhelyezkedésének bemutatásával;2.2.4. amennyiben szükséges, az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés igazolására minden egyes lámpához vázlatrajz(ok), az 1.9.1., 1.9.2. és 1.9.3. pontban meghatározott átvilágított felületek, az 1.8. pontban meghatározott világítófelület, az 1.11. pontban meghatározott vonatkoztatási tengely és az 1.12. pontban meghatározott vonatkoztatási középpont bemutatásával. Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa (1.7.15. pont) esetében ezen adatokra nincs szükség.2.3. A jóváhagyó vizsgálatokkal megbízott műszaki hatóságnak be kell mutatni egy, a 2.2.2. pontban leírt világító- és fényjelző berendezéssel felszerelt üres járművet, valamint a jóváhagyandó járműtípus mintajárművét.2.4. A II. mellékletben meghatározott dokumentumot csatolni kell a típus-jóváhagyási dokumentációhoz.3. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK3.1. E melléklet rendelkezéseinek sérelme nélkül kizárólag az 1.7.8.–1.7.22. pontokban meghatározott világító- és fényjelző berendezések felszerelése engedélyezett. Következésképpen tilos bármely más világító- vagy fényjelző berendezés felszerelése.3.2. A világító- és fényjelző berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy az 1.25., 1.25.1. és 1.25.2. pontban meghatározott rendes feltételek mellett és a jármű rendeltetésszerű működésével együtt járó rezgések ellenére azok megőrizzék az e mellékletben megadott jellemzőiket, és a járművet képessé tegyék e melléklet követelményeinek betartására. Különösen nem fordulhat elő a lámpák nem szándékos elállítódása.3.3. Az 1.7.8., 1.7.9. és 1.7.10. pontban leírt világítólámpákat úgy kell felszerelni, hogy azok helyes beállítása egyszerűen elvégezhető legyen.3.4. Minden fényjelző berendezés esetében, beleértve az oldalfalakra szerelt berendezéseket is, a járműre történt felszerelést követően a vonatkoztatási tengelynek párhuzamosnak kell lennie a jármű útfelfekvési síkjával; továbbá oldalsó fényvisszaverők és oldalsó helyzetjelző lámpák esetében merőlegesnek kell lennie a jármű hosszirányú középsíkjára, valamint minden más fényjelző berendezés esetében párhuzamosnak kell lennie az említett síkkal. A megengedett tűrés bármely irányban ± 3°. Továbbá, amennyiben a gyártó a felszerelésre vonatkozóan különleges előírásokat határozott meg, azokat teljesíteni kell.3.5. Különleges követelmények hiányában a lámpák magasságának és beállításának ellenőrzése sík, vízszintes felületre helyezett terheletlen járművön történik az 1.25., 1.25.1. és 1.25.2. pontban meghatározott feltételek mellett.3.6. Különleges követelmények hiányában a párt alkotó lámpák(at):3.6.1. a hosszirányú középsíkot tekintve, szimmetrikusan kell felszerelni a járműre (ennek megállapítására a lámpa külső geometriai alakját, nem pedig az 1.9.1., 1.9.2. és 1.9.3. pontban említett átvilágított felület szélét kell figyelembe venni);3.6.2. a jármű hosszirányú középsíkjához viszonyítva helyzetének egymáshoz viszonyítva is szimmetrikusnak kell lennie; e követelmény nem érvényes a lámpa belső szerkezete tekintetében;3.6.3. ugyanazon fotometriai követelményeknek kell megfelelniük;3.6.4. közel azonos fotometriai tulajdonságokkal kell rendelkezniük.3.7. Aszimmetrikus külső formájú járművek esetében a fenti követelményeket a lehetőséghez képest kell betartani.3.8. Az eltérő funkciójú lámpák lehetnek egymástól függetlenek vagy egy berendezésen belül csoportosítottak, kombináltak vagy kölcsönösen összeépítettek, feltéve hogy minden ilyen lámpa megfelel a rá vonatkozó követelményeknek.3.9. A talaj feletti legnagyobb magasságot az átvilágított felület legmagasabb pontjától, a talaj feletti legkisebb magasságot az átvilágított felület legalacsonyabb pontjától kell mérni.Tompított fényszóró esetében a talaj feletti legkisebb magasságot a fényszórótükör alsó szélétől kell mérni.3.9.1. A szélesség tekintetében az elhelyezkedést a teljes szélességre vonatkozóan a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi átvilágított felület szélétől, valamint a lámpák közötti távolságra vonatkozóan az átvilágított felületek belső szélétől kell meghatározni.3.10. Külön követelmények hiányában az irányjelző és az elakadásjelző lámpák kivételével egyetlen lámpa sem bocsáthat ki villogó fényt.3.11. Az 1.7. pontban meghatározott lámpák nem bocsáthatnak ki menetirányban megtévesztésre alkalmas vörös fényt, valamint az 1.7. pontban meghatározott lámpa nem bocsáthat ki megtévesztésre alkalmas fehér fényt a menetiránynak háttal, a hátrameneti lámpa által kibocsátott fény kivételével. A jármű belsejében felszerelt világítóberendezéseket nem kell figyelembe venni. Kétség esetén e követelményt a következőképpen kell igazolni:3.11.1. vörös fényű lámpák láthatósága menetirányból: valamely vörös lámpa átvilágított felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie az olyan megfigyelő számára, aki a jármű eleje előtt 25 m-rel megállapított keresztirányú sík első zónájában mozog (lásd a 3. függelékben az 1. ábrát);3.11.2. fehér fényű lámpa láthatósága menetiránynak háttal: valamely fehér lámpa átvilágított felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie az olyan megfigyelő számára, aki a jármű mögött 25 m-rel elhelyezkedő keresztirányú sík 2. zónájában mozog (lásd a 3. függelékben a 2. ábrát).3.11.3. A megfigyelő szemszögéből az 1. és 2. zónák a következőkre korlátozódnak:3.11.3.1. a magasságot illetően: két olyan vízszintes síkra, amelyek a talaj felett 1 m, illetve 2,2 m magasságban helyezkednek el;3.11.3.2. a szélességet illetően: a jármű hosszirányú középsíkjától kifelé előre, illetve hátrafelé 15º-os szöget bezáró két olyan függőleges síkra, amelyek keresztezik a jármű teljes külső szélességét határoló és a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkok érintkezési pontját vagy pontjait.Amennyiben több érintkezési pont van, a legelső az első síknak, a leghátsó a hátsó síknak felel meg.3.12. Az elektromos rendszert úgy kell kialakítani, hogy az első és a hátsó helyzetjelző lámpák, ha vannak, a méretjelző lámpák és az oldalsó helyzetjelző lámpák, valamint a hátsó rendszerszámtábla-megvilágító lámpa csak egyszerre legyenek be- és kikapcsolhatók.E követelmény nem alkalmazandó első és hátsó helyzetjelző lámpák, valamint az említett lámpákkal kombinált, vagy kölcsönösen összeépített oldalsó helyzetjelző lámpák várakozást jelző lámpaként történő használatakor.3.13. Az elektromos rendszert úgy kell kialakítani, hogy csak a távolsági, a tompított fényszórók, valamint az első és a hátsó ködlámpák legyenek bekapcsolhatók, ha a 3.12. pontban említett lámpák is bekapcsolt állapotban vannak. E követelményt nem kell alkalmazni, amikor fényjelzésként a fényszórót rövid időközönként bekapcsolják, vagy a fényszórót és a tompított fényszórót váltakozva működtetik.3.14. A lámpák által kibocsátott fények színei a következők:–távolsági fényszóró: | fehér |–tompított fényszóró: | fehér |–ködfényszóró: | fehér vagy sárga |–hátrameneti lámpa: | fehér |–irányjelző lámpa: | borostyánsárga |–elakadásjelző: | borostyánsárga |–féklámpa: | vörös |–hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa: | fehér |–első helyzetjelző lámpa: | fehér |–hátsó helyzetjelző lámpa: | vörös |–hátsó ködlámpa: | vörös |–várakozást jelző lámpa: | elöl fehér, hátul vörös, illetve borostyánsárga, ha beépítették az irányjelző lámpába vagy az oldalsó helyzetjelző lámpába |–oldalsó helyzetjelző lámpa: | borostyánsárga; azonban lehet vörös, ha a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpát csoportosították, kombinálták vagy kölcsönösen összeépítették a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával, vagy a hátsó fényvisszaverővel csoportosították, vagy átvilágított felületük egy része közös |–méretjelző lámpa: | elöl fehér, hátul vörös |–hátsó fényvisszaverő, nem háromszög alakú: | vörös |–hátsó fényvisszaverő, háromszög alakú: | vörös |–első fényvisszaverő, nem háromszög alakú [5]: | a belső fénnyel azonos |–oldalsó fényvisszaverő, nem háromszög alakú: | borostyánsárga; azonban lehet vörös, ha a leghátsó oldalsó fényvisszaverőt a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával vagy a leghátsó vörös, oldalsó helyzetjelző lámpával közösen az átvilágított felület részeként csoportosították. |3.15. A bekapcsolást visszajelző lámpa funkcióját a működést ellenőrző visszajelzők is betölthetik.3.16. Elrejthető lámpák3.16.1. Tilos a lámpákat elrejteni, a használaton kívül elrejthető távolsági és tompított fényszórók, valamint az első ködfényszórók kivételével.3.16.2. Az elrejtőkészülék üzemzavara esetén a lámpáknak üzemi helyzetben kell maradniuk, amennyiben már használatban vannak, vagy szerszámok használata nélkül üzemi helyzetbe mozdíthatónak kell lenniük.3.16.3. A lámpák üzemi helyzetbe mozdítását és bekapcsolását egyetlen vezérlőszerkezet alkalmazásával kell elérni, kizárva annak lehetőségét, hogy azokat bekapcsolás nélkül üzemi helyzetbe lehessen mozdítani.Azonban csoportosított távolsági és tompított fényszórók esetén a fent említett vezérlőszerkezetnek csak a tompított fényszórókat kell működtetnie.3.16.4. A vezetőülésből a vezetőnek nem lehet módja a bekapcsolt fényszóró mozgásának megállítására üzemi helyzetének elérése előtt. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a fényszórók mozgása előidézheti más közlekedők elvakítását, csak végleges helyzetük elérését követően lehet azokat bekapcsolni.3.16.5. A világítótestnek –30 °C és +50 °C közötti hőmérsékleti tartományban a vezérlőszerkezet működésbe lépésének pillanatától számítva 3 másodpercen belül el kell érnie nyitott helyzetét.3.17. Lámpák számaA járműre szerelt lámpák számának meg kell egyeznie a 4.1.–4.18. pont 2. alpontjában megadott számadattal (számadatokkal).3.18. A 3.19., 3.20. és 3.22. pontban meghatározottak kivételével a lámpákat fel lehet szerelni mozgatható alkatrészekre.3.19. A hátsó helyzetjelző lámpákat, hátsó irányjelző lámpákat és háromszög alakú, valamint nem háromszög alakú, hátsó fényvisszaverőket tilos mozgatható alkatrészekre szerelni. Ha a fenti funkciókat két "D" jelzésű lámpa (lásd az 1.16. pontot) összeszerelésével érik el, e lámpák közül csak az egyiket kell felszerelni a jármű nem mozgatható részére.3.20. A járművön nem lehet olyan fényjelző berendezéssel ellátott vagy anélküli mozgatható alkatrész, amely rögzített helyzetében az első és hátsó helyzetjelző lámpa, első és hátsó irányjelző lámpa és fényvisszaverő látható felületének több mint 50 %-át eltakarja, a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamos irányból nézve.Amennyiben ez a gyakorlatban nem valósítható meg:3.20.1. a II. mellékletben az adatközlő lap 16. pontjában található megjegyzés tájékoztatja a többi hatóságot arról, hogy a mozgatható alkatrészek a látható felület több mint 50 %-át elrejthetik;3.20.2. a 3.20.1. pont esetében a járműben egy figyelmeztetés tájékoztatja a felhasználót arról, hogy a mozgatható alkatrészek egyes helyzetében (helyzeteiben) a közlekedés többi résztvevőjét figyelmeztetni kell a jármű közúti jelenlétére; például elakadásjelző háromszög, vagy a közúti közlekedésre vonatkozó nemzeti követelményeknek megfelelő egyéb eszköz segítségével.3.21. Amikor a mozgatható alkatrészek az 1.24. pontban meghatározott "rendes helyzettől" eltérő helyzetben vannak, az azokra szerelt berendezések nem okozhatnak indokolatlan kényelmetlenséget a közlekedés többi résztvevője számára.3.22. Amikor valamely mozgatható alkatrészre szereltek lámpát és a mozgatható alkatrész a rendes üzemi helyzetben (helyzetekben) (lásd az 1.24. pontot) van, a lámpának mindig vissza kell térnie az e melléklettel összhangban a gyártó által meghatározott helyzetbe (helyzetekbe). Tompított fényszórók és ködfényszórók esetén e követelményt teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben a mozgatható alkatrészek tízszeri rendes helyzetükből történő elmozdítása, majd visszatérése után az elmozdítható alkatrész minden egyes működtetése után mérten a lámpák foglalatához viszonyított egyik szög változási értéke sem tér el 0,15 %-nál nagyobb mértékben a 10 mért érték átlagától.3.23. A lámpák egymással csoportosíthatók, kombinálhatók vagy kölcsönösen összeépíthetők, feltéve hogy megfelelnek a színre, helyzetre, beállításra, geometriai láthatóságra, elektromos csatlakozásokra és – létezésük esetén – az "egyéb követelményekre" vonatkozó valamennyi előírásnak.3.24. A fényvisszaverők kivételével, amennyiben egy lámpa nem hozható működésbe egy izzólámpa beszerelésével, alkalmazása még olyan esetben sem kívánatos, ha azon megtalálható a jóváhagyási jel.4. EGYEDI ELŐÍRÁSOK4.1. Távolsági fényszóró4.1.1. AlkalmazásGépjárműveken kötelező.Pótkocsikon tilos.4.1.2. DarabszámKettő vagy négy.Amennyiben egy járművet négy elrejthető távolsági fényszóróval szereltek fel, két további távolsági fényszóró felszerelése csak nappali fényjelzés céljára (a 3.13. pontban meghatározottaknak megfelelően) engedélyezett.4.1.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.1.4. Elhelyezés4.1.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felület külső széle nem lehet közelebb a jármű külső széléhez, mint a tompított fényszórók átvilágított felületének külső szélei.4.1.4.2. Magasságban:nincs különleges előírás.4.1.4.3. Hosszirányban:a jármű elején és úgy kell felszerelni, hogy a kibocsátott fény a visszapillantó tükrön és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül a jármű vezetőjét sem közvetlenül, sem közvetve ne zavarja.4.1.5. Geometriai láthatóságAz átvilágított felület láthatóságát – beleértve a megfigyelés irányában meg nem világított területek láthatóságát is – biztosítani kell azon területen belül, amelyet az átvilágított felület kerületén kiinduló és a fényszóró vonatkoztatási tengelyével legalább 5°-os szöget bezáró alkotók határolnak. A geometriai láthatóság szögeinek kezdőpontja a világítófelület vetületének kerülete a fényszórótükör legtávolabbi részével érintőleges keresztirányú síkban.4.1.6. Világítási irányElőrefelé.Amennyiben egy járművön két pár fényszóró van, amelyek közül az egyik pár kizárólag távolsági fényszóróként működik, a helyes beállításhoz szükséges szerkezetek megléte mellett ez utóbbiak a jármű elkormányzási szögének megfelelően elfordíthatóak lehetnek, az elfordulás tengelyének közel függőlegesnek kell lennie.4.1.7. Elektromos kapcsolás4.1.7.1. A távolsági fényszórók bekapcsolása történhet egyidejűleg vagy párosával. A tompított fényszóró távolsági fényszóróra történő átkapcsolásakor legalább egy pár távolsági fényszórónak kell bekapcsolódnia. A távolsági fényszóró tompított fényszóróra való átkapcsolásakor valamennyi távolsági fényszórónak egyszerre kell kikapcsolódnia.4.1.7.2. A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.4.1.7.3. Ahol négy elrejthető távolsági fényszórót szereltek fel, felemelt helyzetüknek meg kell akadályoznia minden további felszerelt távolsági fényszóró egyidejű működését, ha azokat nappali fényjelzés kibocsátására szánták (a 3.13. pontban meghatározottaknak megfelelően).4.1.8. Bekapcsolás-visszajelzőAlkalmazása kötelező.4.1.9. Egyéb követelmények4.1.9.1. Az egyidejűleg bekapcsolható fényszórók együttes legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 225000 cd értéket.4.1.9.2. E legnagyobb fényerősséget az egyes lámpák típusjóváhagyásakor mért és a megfelelő típusbizonyítványon látható egyedi legnagyobb fényerősségek összege adja meg.4.2. Tompított fényszórók4.2.1. AlkalmazásGépjárműveken kötelező.Pótkocsikon tilos.4.2.2. DarabszámKettő.4.2.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.2.4. Elhelyezés4.2.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felület jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbra eső széle nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.Az átvilágított felületek belső szélei közötti legkisebb távolság legalább 600 mm.A távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1300 mm-nél kisebb.4.2.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett: legalább 500 mm, de legfeljebb 1200 mm.4.2.4.3. Hosszirányban:a jármű elején: ez a követelmény teljesítettnek tekinthető, ha a kibocsátott fény sem közvetlenül, sem a hátsó visszapillantó tükrökön és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületein keresztül nem zavarja a járművezetőt.4.2.5. Geometriai láthatóságAz 1.13. pontban részletesen meghatározott α és β szögekkel:α = 15° felfelé és 10° lefelé,β = 45° kifelé és 10° befelé.Mivel a tompított fényszórókhoz előírt fotometriai értékek nem fedik le a teljes geometriai látóteret, a fennmaradó térben legkevesebb 1 cd érték szükséges típus-jóváhagyási célokra. A fényszóró közelében lévő felületek vagy más berendezések nem okozhatnak olyan másodlagos hatásokat, amelyek zavarhatják a közlekedés többi résztvevőjét.4.2.6. Világítási irány4.2.6.1. A kezdeti dőlés beállítása után a tompított fénynyaláb függőleges dőlését százalékban, statikus feltételek mellett kell mérni az 1. függelékben meghatározott terhelési feltételek mellett.A tompított fénynyaláb metszetének kezdeti, lefelé irányuló dőlését, amit a vezetőülésben elhelyezkedő személlyel terhelt üres járművön kell beállítani, a jármű gyártójának 0,1 %-os pontossággal kell megadnia és ezt jól látható és eltávolíthatatlan módon kell jeleznie minden járművön a 6. függelékben látható szimbólummal, a fényszórók közelében, vagy a gyártó adattábláján.A fent említett, lefelé irányuló dőlés értékét a 4.2.6.1.1. pont határozza meg.4.2.6.1.1. A tompított fényszóró terheletlen járművön mért átvilágított felülete alsó szélének méterben meghatározott szerelési magasságától (h) függően a tompított fénynyaláb metszete függőleges dőlésének az 1. függelék statikus feltételei mellett a következő határok között kell maradnia, valamint a kezdeti célértékek a következők:h < 0,80határértékek: | –0,5 % és –2,5 % között |kezdeti célérték: | –1,0 % és –1,5 % között |0,80 ≤ h ≤ 0,90határértékek: | –0,5 % és –2,5 % között |kezdeti célérték: | –1,0 % és –1,5 % között |vagy a jármű gyártó megítélése alapjánhatárértékek: | –1,0 % és –3,0 % között |kezdeti célérték: | –1,5 % és –2,5 % között |ez esetben az EK-járműtípus-jóváhagyási kérelemnek tartalmaznia kell, hogy a két változat közül melyiket kell használni;h > 0,90határértékek: | –1,0 % és –3,0 % között |kezdeti célérték: | –1,5 % és –2,5 % között. |A fenti határértékeket és a kezdeti célértékeket az alábbi grafikon foglalja össze.+++++ TIFF +++++4.2.6.2. A fent említett feltételt olyan berendezés is teljesítheti, amely a fényszóró és a jármű relatív helyzetét szabályozza. A berendezés meghibásodása esetén a fénynyalábnak nem szabad visszatérnie a készülék meghibásodása előtti helyzetnél kevésbé lefelé irányuló dőlés helyzetbe.4.2.6.2.1. A 4.2.6.2. pontban leírt berendezésnek önműködőnek kell lennie.4.2.6.2.2. Mindazonáltal megengedettek folytonosan vagy szakaszosan kézileg működtethető berendezések is, amennyiben rendelkeznek egy olyan nyugalmi helyzettel, amelyben a lámpák visszaállíthatók a 4.2.6.1. pontban meghatározott kezdeti dőlésre a szokásos állítócsavarok segítségével. Az ilyen kézileg állítható berendezéseknek a vezetőülésből kell működtethetőnek lenniük. A folyamatosan állítható berendezéseket el kell látni a tompított fénynyaláb állítását megkövetelő terhelési feltételeket jelző vonatkoztatási jellel.A szakaszosan állítható berendezéseken a beállítható pozíciók számának biztosítania kell a 4.2.6.1.1. pontban megadott értéktartományok betartását az 1. függelékben meghatározott valamennyi terhelési feltétel mellett.E berendezések esetében is egyértelműen jelezni kell a berendezés vezérlőszerkezete közelében az 1. függelékben található és a tompított fényszóró állítását igénylő terhelési feltételeket (lásd a 7. függeléket).4.2.6.2.3. A tompított fénynyaláb lejtésének a terhelés függvényében történő mérését az 5. függelékben meghatározott vizsgálati eljárással összhangban kell végrehajtani.4.2.7. Elektromos kapcsolásA tompított fényszóróra történő átkapcsoláskor a kapcsolószerkezetnek egyidejűleg ki kell kapcsolnia minden távolsági fényszórót.A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.4.2.8. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett.4.2.9. Egyéb követelményekA 3.6.2. pont követelményeit nem kell alkalmazni tompított fényszórókra.A tompított fényszórók nem fordulhatnak el a kormánymű elfordítási szögének megfelelően.4.3. Ködfényszórók4.3.1. AlkalmazásGépjárműveken megengedett.Pótkocsikon tilos.4.3.2. DarabszámKettő.4.3.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.3.4. Elhelyezés4.3.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű külső szélétől.4.3.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett legalább 250 mm-re.Az átvilágított felület egyetlen pontja sem helyezkedhet el a tompított fényszóró átvilágított felületének legmagasabb pontja felett.4.3.4.3. Hosszirányban:a jármű elején: e követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény sem közvetlenül, sem közvetve nem zavarja a jármű vezetőjét a visszapillantó tükrön és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.4.3.5. Geometriai láthatóságAz 1.13. pontban részletesen meghatározott α és β szögekkel:α = 5° felfelé és lefelé,β = 45° kifelé és 10° befelé.4.3.6. Világítási irányA ködfényszóró világítási iránya nem változhat az elkormányzási szöggel.Úgy kell menetirányba állítani, hogy indokolatlanul ne vakítsa el vagy zavarja a szembejövő járművezetőt vagy a közlekedés más résztvevőit.4.3.7. Elektromos kapcsolásA ködfényszóróknak a távolsági fényszóróktól, tompított fényszóróktól vagy a távolsági és tompított fényszórók bármely kombinációjától függetlenül ki- és bekapcsolhatónak kell lenniük.4.3.8. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett.4.4. Hátrameneti lámpa4.4.1. AlkalmazásGépjárműveken kötelező.Pótkocsikon megengedett.4.4.2. DarabszámEgy vagy kettő.4.4.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.4.4. Elhelyezés4.4.4.1. Keresztirányban:nincs különleges előírás.4.4.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett legalább 250 mm-re, de legfeljebb 1200 mm-re.4.4.4.3. Hosszirányban:a jármű hátsó részén.4.4.5. Geometriai láthatóságAz 1.13. pontban részletesen meghatározott α és β szögekkel:α = 15° felfelé és 5° lefelé,β = 45° jobbra és balra, ha csak egy lámpa van,β = 45° kifelé és 30° befelé, ha két lámpa van.4.4.6. Világítási irányHátrafelé.4.4.7. Elektromos kapcsolásA hátrameneti lámpa csak bekapcsolt hátrameneti sebességfokozat esetében és csak akkor világíthat, ha a motor elindítására vagy leállítására szolgáló gyújtáskapcsoló olyan pozícióban van, amelyben lehetséges a motor működtetése.Ha a két feltétel valamelyike nem teljesül, a hátrameneti lámpa nem világíthat és nem maradhat kigyulladt állapotban.4.4.8. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett.4.5. Irányjelző lámpák4.5.1. Alkalmazás (lásd a 4. függeléket)Beépítésük kötelező. Az irányjelző lámpák típusait kategóriákba sorolták (1., 1.a., 1.b., 2.a., 2.b. és 5.), és valamely adott járműre történő felszerelésük egy meghatározott elrendezést ("A" és "B") tesz lehetővé.Az "A" elrendezés valamennyi gépjárműre érvényes.A "B" elrendezés csak pótkocsikra érvényes.4.5.2. DarabszámA készülékek darabszámának lehetővé kell tennie a 4.5.3. pontban említett elrendezések valamelyikének megfelelő jelzések kibocsátását.4.5.3. ElrendezésA: két első irányjelző lámpa a következő kategóriákból:- 1. vagy 1.a. vagy 1.b.,amennyiben e lámpa átvilágított felületének széle és a tompított fényszóró és/vagy a ködfényszóró, amennyiben szereltek fel ilyeneket, átvilágított felületének széle közötti távolság legalább 40 mm,- 1.a. vagy 1.b.,amennyiben e lámpa átvilágított felületének széle és a tompított fényszóró és/vagy az első ködfényszóró, ha szereltek fel ilyeneket, átvilágított felületének széle közötti távolság nagyobb, mint 20 mm és kisebb, mint 40 mm,- 1.b.,amennyiben e lámpa átvilágított felületének széle és a tompított fényszóró és/vagy az első ködfényszóró, amennyiben szereltek fel ilyeneket, átvilágított felületének széle közötti távolság legfeljebb 20 mm;két hátsó irányjelző lámpa (2.a. vagy 2.b. kategória);két oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória).Amennyiben olyan berendezést szereltek fel, amely kombinálja egy első irányjelző lámpa (1., 1.a. és 1.b. kategória) és egy oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória) funkcióit, felszerelhető két további oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória) a 4.5.5. pontban említett láthatósági követelmények betartása érdekében;B: két hátsó irányjelző lámpa (2.a. vagy 2.b. kategória).4.5.4. Elhelyezés4.5.4.1. Keresztirányban:a jármű hosszirányú felezősíkjától legtávolabbi átvilágított felület széle nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.A két átvilágított felület belső szélei közötti távolság legalább 600 mm.Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1300 mm-nél kevesebb.4.5.4.2. A talajszint feletti magasság:4.5.4.2.1. az oldalsó irányjelző lámpák (5. kategória) átvilágított felülete magasságának legalább 500 mm távolságban kell lennie a legalacsonyabb ponttól, vagy több mint 1500 mm távolságban kell lennie a legmagasabb ponttól mérten.4.5.4.2.2. Az 1., 1.a., 1.b., 2.a. és 2.b. kategóriájú irányjelző lámpák magassága legalább 350 mm vagy legfeljebb 1500 mm a 3.8. ponttal összhangban mérten.4.5.4.2.3. Ha a jármű szerkezetének jellege nem teszi lehetővé a fent ismertetett módon mért felső határok betartását, akkor ezek 2300 mm-re növelhetők 5. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák, és 2100 mm-re 1., 1.a., 1.b., 2.a. és 2.b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében.4.5.4.3. Hosszirányban:az oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória) átvilágított felülete és a jármű teljes hosszúságának első határát jelző keresztirányú sík közötti távolság nem haladhatja meg az 1800 mm-t.Amennyiben a jármű szerkezetének jellege lehetővé teszi a láthatósági szögek minimális értékeinek betartását, ez a távolság növelhető 2500 mm-re.4.5.5. Geometriai láthatóságVízszintes szögek: | lásd a 4. függeléket. |Függőleges szögek: | a vízszintes alatt és fölött 15°. A vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a lámpák a talajszinttől 750 mm-nél alacsonyabban helyezkednek el. |4.5.6. Világítási irányAmennyiben a gyártó egyedi előírásokat határoz meg a beszerelésre, ezeket be kell tartani.4.5.7. Elektromos kapcsolásAz irányjelzőknek a többi lámpától függetlenül bekapcsolhatónak kell lenniük. A jármű azonos oldalán lévő összes irányjelzőt ugyanazon vezérlőszerkezetnek kell be- és kikapcsolnia; és szakaszosan kell felvillanniuk.4.5.8. Működés-ellenőrző visszajelzőAlkalmazása kötelező első és hátsó irányjelző lámpákhoz. Lehet optikai, akusztikai, vagy mindkettő.Optikai visszajelző esetén villogó lámpának kell lennie, ami az oldalsó irányjelzőket kivéve bármely irányjelző hibás működése esetén kialszik, vagy villogás nélkül égve marad, vagy észlelhető frekvenciaváltozást mutat.Ha a működés-ellenőrző visszajelző csak hangjelzést ad, akkor annak jól hallhatónak kell lennie és jelentős frekvenciaváltozást kell mutatnia az első vagy hátsó irányjelző lámpák bármelyikének meghibásodása esetén.Ha a gépjármű pótkocsi vontatására alkalmas, azt fel kell szerelni a pótkocsi irányjelzőjét ellenőrző külön visszajelző lámpával, kivéve amikor a vontató visszajelzője lehetővé teszi az egész járműszerelvény bármely irányjelző lámpája meghibásodásának észlelését.4.5.9. Egyéb követelményekA villogási frekvencia 90 ± 30 percenként.A kibocsátott villogó fénynek percenként 90 ± 30-szor kell felvillannia. Az irányjelző kapcsolását a fény kigyulladásának legfeljebb 1 másodperc, kialvásának legfeljebb 1,5 másodperc késedelemmel kell követnie. Ha a gépjárművet pótkocsi vontatására felszerelték, az irányjelző kapcsolójának a pótkocsi irányjelzőjét is működtetnie kell.A zárlat kivételével bármely irányjelző működési zavara esetén a többi lámpának tovább kell villognia, azonban a villogás frekvenciája ez esetben az előírttól eltérhet.4.6. Elakadásjelző4.6.1. | Alkalmazás Alkalmazás Kötelező. |4.6.2. | Darabszám | A 4.5. pont megfelelő címeiben részletesen eghatározott módon. |4.6.3. | Felszerelés |4.6.4. | Elhelyezés |4.6.4.1. | Keresztirányban |4.6.4.2. | Függőleges irányban |4.6.4.3. | Hosszirányban |4.6.5. | Geometriai láthatóság |4.6.6. | Világítási irány |4.6.7. | Elektromos kapcsolás A jelzésnek külön kapcsolóval kell bekapcsolhatónak lennie, amely valamennyi irányjelzőt egy fázisban képes működtetni. |4.6.8. | Bekapcsolás-visszajelző Alkalmazása kötelező. Olyan villogó lámpának kell lennie, amely a 4.5.8. pontban részletesen meghatározott visszajelző berendezéssel egyidejűleg működhet. |4.6.9. | Egyéb követelmények A 4.5.9. pontban meghatározottak szerint. Ha a gépjárművet felszerelték pótkocsi vontatására, az elakadásjelző kapcsolójának képesnek kell lennie a pótkocsi irányjelzőinek működtetésére is. Az elakadásjelzőnek akkor is működnie kell, ha a motor elindítására vagy leállítására szolgáló gyújtáskapcsoló olyan helyzetben van, amely nem teszi lehetővé a motor működtetését. |4.7. Féklámpa4.7.1. AlkalmazásKötelező.4.7.2. DarabszámKettő.4.7.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.7.4. Elhelyezés4.7.4.1. Keresztirányban:A két lámpa között legalább 600 mm távolságnak kell lennie. E távolság csökkenthető 400 mm-re, ha a jármű teljes szélessége 1300 mm-nél kevesebb.4.7.4.2. Függőleges irányban:A talajszint felett: legalább 350 mm, legfeljebb 1500 mm vagy legfeljebb 2100 mm, ha a felépítmény formája nem teszi lehetővé az 1500 mm-es érték betartását.4.7.4.3. Hosszirányban:A jármű hátsó részén.4.7.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 45° kifelé és befelé. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes alatt és fölött. Amennyiben a lámpa felszerelési magassága 750 mm-nél kisebb, a vízszintes sík alatti függőleges szög lecsökkenthető 5°-ra. |4.7.6. Világítási irányA járműtől hátrafelé.4.7.7. Elektromos kapcsolásA féklámpáknak az üzemi fék működtetésekor ki kell gyulladniuk. Nem szabad működniük, ha a motort indító és/vagy megállító gyújtáskapcsoló olyan pozícióban van, amely lehetetlenné teszi a motor működtetését.4.7.8. Működés-ellenőrző visszajelzőMegengedett. Amennyiben felszerelik, e jelzőlámpának olyan, nem villogó figyelmeztető lámpából álló működést ellenőrző visszajelzőnek kell lennie, amely a féklámpák működésének zavara esetén gyullad fel.4.8. Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa4.8.1. | Alkalmazás Kötelező. |4.8.2. | Darabszáma | biztosítsa a rendszámtábla helyének megvilágítását. |4.8.3. | Elrendezése |4.8.4. | Elhelyezése |4.8.4.1. | Keresztirányban |4.8.4.2. | Függőleges irányban |4.8.4.3. | Hosszirányban |4.8.5. | Geometriai láthatósága |4.8.6. | Világítási irány |4.8.7. | Elektromos kapcsolás Nincs különleges előírás. |4.8.8. | Bekapcsolás-visszajelző Megengedett. Alkalmazásakor e funkciót az első és hátsó helyzetjelző lámpák számára előírt ellenőrző lámpának kell ellátnia. |4.8.9. | Egyéb követelmények Amennyiben a hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpát a féklámpával vagy a hátsó ködlámpával kölcsönösen összeépített hátsó helyzetjelző lámpával kombinálják, a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa fotometriai jellemzői módosulhatnak a féklámpa vagy a hátsó ködlámpa működése esetén. |4.9. Első helyzetjelző lámpák4.9.1. AlkalmazásMinden gépjárműre kötelező.1600 mm-nél szélesebb pótkocsik számára kötelező.Megengedett az 1600 mm-nél nem szélesebb pótkocsikon.4.9.2. DarabszámKettő.4.9.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.9.4. Elhelyezés4.9.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.Pótkocsik esetében az átvilágított felület hosszirányú középsíktól legtávolabbi pontja nem lehet 150 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől. A két átvilágított felület belső szélei közötti távolságnak legalább 600 mm-nek kell lennie.E távolság lecsökkenthető 400 mm-re, amennyiben a jármű teljes szélessége kevesebb 1300 mm-nél.4.9.4.2. Függőleges irányban:a talajszint feletti magasság: legalább 350 mm és legfeljebb 1500 mm, vagy 2100 mm, amennyiben a felépítmény formája lehetővé teszi az 1500 mm-es érték betartását.4.9.4.3. Hosszirányban:nincs különleges előírás.4.9.4.4. Amennyiben az első helyzetjelző lámpát egy másik lámpával kölcsönösen összeépítették, a másik lámpa világítófelületét kell használni az elhelyezési követelmények (4.9.4.1.–4.9.4.3. pontok) betartásának ellenőrzésére.4.9.5. Geometriai láthatóságLáthatósági szög a vízszintes síkban mindkét helyzetjelző lámpára:befelé 45° és kifelé 80°.Pótkocsik esetében a befelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.Függőleges szög:15° a vízszintes alatt és fölött. A vízszintes alatti függőleges szög csökkenthető 5°-ra, ha a lámpa felszerelési magassága 750 mm-nél kisebb.4.9.6. Világítási irányElőrefelé.4.9.7. Elektromos kapcsolásNincs különleges előírás.4.9.8. Bekapcsolás-visszajelzőAlkalmazása kötelező. Ez az ellenőrző lámpa nem villoghat és nem kötelező, ha a műszerfal világítása csak az első helyzetjelző lámpákkal egyidejűleg kapcsolható be.4.10. Hátsó helyzetjelző lámpa4.10.1. AlkalmazásKötelező.4.10.2. DarabszámKettő.4.10.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.10.4. Elhelyezés4.10.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.A két átvilágított felület belső szélei közötti távolságnak legalább 600 mm-nek kell lennie. E távolság lecsökkenthető 400 mm-re, ha a jármű szélessége 1300 mm-nél kisebb.4.10.4.2. Függőleges irányban:a talajszint fölött: legalább 350 mm, legfeljebb 1500 mm, vagy nem több mint 2100 mm, ha a felépítmény formája nem teszi lehetővé az 1500 mm-es érték betartását.4.10.4.3. Hosszirányban:a jármű hátsó részén.4.10.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 45° befelé és 80° kifelé. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes fölött és alatt. Ha a lámpa felszerelési magassága 750 mm-nél kisebb, a vízszintes alatti függőleges szög lecsökkenthető 5°-ra. |4.10.6. Világítási irányHátrafelé.4.10.7. Elektromos kapcsolásNincs különleges előírás.4.10.8. Bekapcsolás-visszajelzőAlkalmazása kötelező. Kombinálni kell az első helyzetjelző lámpák bekapcsolás-visszajelző lámpájával.4.11. Hátsó ködlámpa4.11.1. AlkalmazásKötelező.4.11.2. DarabszámEgy; második is megengedett.4.11.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.11.4. Elhelyezés4.11.4.1. Keresztirányban:ha csak egy hátsó ködlámpa van, azt a jármű hosszirányú középsíkjának azon oldala mentén kell elhelyezni, amelyik ellentétes a járművet nyilvántartó országban előírt haladási iránnyal; a vonatkoztatási középpont ugyancsak a jármű hosszirányú középsíkjára helyezhető el.4.11.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett 250 mm és 1000 mm között.4.11.4.3. Hosszirányban:a jármű hátsó részén.4.11.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 25° befelé és kifelé. |Függőleges szög: | 5° a vízszintes felett és alatt. |4.11.6. Világítási irányHátrafelé.4.11.7. Elektromos kapcsolásA hátsó ködlámpa csak akkor lehet bekapcsolható, ha a tompított vagy távolsági fényszórók, vagy az első ködlámpák közül egy, vagy ezek kombinációja bekapcsolt állapotban van. A kapcsolásoknak olyannak kell lenniük, hogy a hátsó ködlámpa bekapcsolt állapotban együttesen működhessen a távolsági fényszóróval, a tompított fényszóróval és az első ködfényszórókkal.A hátsó ködlámpa bekapcsolt állapotát nem zavarhatja meg a távolsági fényszóróról a tompított fényszóróra történő kapcsolás és visszakapcsolás.Amennyiben vannak első ködfényszórók, a hátsó ködlámpának az első ködfényszóróktól függetlenül kell kikapcsolhatónak lennie.4.11.8. Bekapcsolás-visszajelzőAlkalmazása kötelező. Független, nem villogó figyelmeztető lámpa.4.11.9. Egyéb követelményekA hátsó ködlámpa és minden egyes féklámpa közötti távolságnak minden esetben nagyobbnak kell lennie 100 mm-nél.4.12. Várakozást jelző lámpa4.12.1. AlkalmazásLegfeljebb 6 m hosszú és legfeljebb 2 m széles gépjárműveken: megengedett;minden egyéb járművön tilos.4.12.2. DarabszámElrendezéstől függően.4.12.3. Elrendezés- két lámpa elöl és két lámpa hátul,- vagy mindkét oldalon egy-egy lámpa.4.12.4. Elhelyezés4.12.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.Ha két lámpát szerelnek fel, azoknak a jármű ellentétes oldalain kell lenniük.4.12.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett: | legalább 350 mm; legfeljebb 1500 mm, vagy 2100 mm, ha a felépítmény formája az 1500 mm-es érték betartását nem teszi lehetővé. |4.12.4.3. Hosszirányban:nincs különleges előírás.4.12.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 45° kifelé, előre és hátra. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes felett és alatt. Ha a lámpák felszerelési magassága a talaj felett 750 mm-nél kisebb, a vízszintes alatti függőleges szög lecsökkenthető 5°-ra. |4.12.6. Világítási irányOlyannak kell lennie, hogy a lámpa feleljen meg az elölről és hátulról láthatóság feltételeinek.4.12.7. Elektromos kapcsolásA jármű egyik oldalán levő várakozást jelző lámpa vagy várakozást jelző lámpák működtethető(k) legyen(ek) bármely más lámpa bekapcsolása nélkül.A várakozást jelző lámpának (lámpáknak) még abban az esetben is működőképesnek kell lennie (lenniük), ha a motort indító/megállító gyújtáskapcsoló olyan állásban van, amely lehetetlenné teszi a motor működtetését.4.12.8. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett. Ha van bekapcsolás-visszajelző, ennek nem szabad összetéveszthetőnek lennie az első vagy hátsó helyzetjelző lámpa jelzőjével.4.12.9. Egyéb követelményekE lámpa működtetése az ugyanazon járműoldali első- és hátsó helyzetjelző lámpa egyidejű bekapcsolásával is megoldható.4.13. Méretjelző lámpa4.13.1. Alkalmazás2,10 méternél szélesebb járművek esetén alkalmazása kötelező.1,80 és 2,10 m közötti szélességű járműveken megengedett.Vezetőfülkés alvázon megengedett a hátsó méretjelző lámpa alkalmazása.4.13.2. DarabszámElölről kettőnek és hátulról kettőnek kell látszania.4.13.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.13.4. Elhelyezés4.13.4.1. Keresztirányban:elöl és hátul: | a lehető legközelebb a jármű külső széléhez. E feltétel teljesítettnek tekinthető, amennyiben az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja legfeljebb 400 mm-re található a jármű külső szélétől. |4.13.4.2. Függőleges irányban:Elöl: | Gépjárművek: a berendezés átvilágított felületének felső szélével érintőleges vízszintes sík nem lehet a szélvédő átlátszó zónájának felső szélével érintőleges vízszintes síknál alacsonyabban. Pótkocsik és nyerges vontatók: az a legnagyobb magasság, amely megfelel a jármű szélességi, tervezési és üzemeltetési követelményeire és a lámpák szimmetriájára vonatkozó előírásoknak. |Hátul: | A lámpák szélességi elhelyezése és szimmetriája követelményeivel összeegyeztethető legnagyobb magasságban. |4.13.4.3. Hosszirányban:nincs különleges előírás.4.13.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: 80° kifelé.Függőleges szög: 5° a vízszintes felett és 20° a vízszintes alatt.4.13.6. Világítási irányOlyannak kell lennie, hogy a lámpák feleljenek meg az elölről és hátulról láthatóság követelményeinek.4.13.7. Elektromos kapcsolásNincs különleges előírás.4.13.8. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett. Ha felszerelték, a feladatát az első és hátsó helyzetjelző lámpák visszajelzője látja el.4.13.9. Egyéb követelményekAz összes egyéb feltétel teljesülése mellett az egyazon járműoldalon elölről és hátulról látható méretjelző lámpa egy készülékben egyesíthető.A méretjelző lámpa helyzetének a megfelelő oldali helyzetjelzőhöz viszonyítva olyannak kell lennie, hogy a szóban forgó két lámpa átvilágított felülete egymáshoz legközelebbi pontjainak a keresztirányú függőleges síkra eső vetülete közötti távolsága legalább 200 mm legyen.4.14. Hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő4.14.1. AlkalmazásGépjárművekre kötelező.Pótkocsikon megengedett, amennyiben a többi hátsó fényjelző berendezéssel csoportosítják.4.14.2. DarabszámKettő.Megengedettek a további fényvisszaverő berendezések és anyagok, amennyiben azok nem rontják a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.4.14.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.14.4. Elhelyezés4.14.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.A fényvisszaverők belső szélei közötti távolság nem lehet 600 mm-nél kisebb. Ez a távolság csökkenthető 400 mm-re, ha a jármű teljes szélessége 1300 mm-nél kisebb.4.14.4.2. Függőleges irányban:a talajszint fölött: legalább 350 mm és legfeljebb 900 mm.4.14.4.3. Hosszirányban:a jármű hátsó részén.4.14.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 30° befelé és kifelé. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes fölött és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög lecsökkenthető 5°-ra, ha a fényvisszaverő felszerelési magassága 750 mm-nél kisebb. |4.14.6. Világítási irányHátrafelé.4.14.7. Egyéb követelményekA fényvisszaverő átvilágított felületének lehetnek közös részei bármely más hátsó lámpa átvilágított felületével.4.15. Hátsó, háromszög alakú fényvisszaverő4.15.1. AlkalmazásPótkocsikra kötelező.Gépjárműveken tilos.4.15.2. DarabszámKettő.Megengedett a további fényvisszaverő berendezések és anyagok alkalmazása, amennyiben azok nem rontják a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.4.15.3. ElrendezésA háromszög csúcsának felfelé kell mutatnia.4.15.4. Elhelyezés4.15.4.1. Keresztirányban:a világítófelületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.A fényvisszaverők belső szélei közötti távolság nem lehet kevesebb 600 mm-nél. Ha a jármű teljes szélessége 1300 mm-nél kisebb, e távolság 400 mm-re lecsökkenthető.4.15.4.2. Függőleges irányban:talajszint fölött legalább 350 mm és legfeljebb 900 mm.4.15.4.3. Hosszirányban:a jármű hátsó részén.4.15.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 30° befelé és kifelé. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes fölött és alatt. Ha a fényvisszaverő felszerelési magassága 750 mm-nél kisebb, a vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra lecsökkenthető. |4.15.6. Világítási irányHátrafelé.4.15.7. Egyéb követelményekA háromszögön belül nem helyezhető el semmiféle lámpa.4.16. Első, nem háromszög alakú fényvisszaverő4.16.1. AlkalmazásPótkocsikra kötelező.Gépjárműveken megengedett.4.16.2. DarabszámKettő.Megengedett a további fényvisszaverő berendezések és anyagok alkalmazása, amennyiben azok nem rontják a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.4.16.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.16.4. Elhelyezés4.16.4.1. Keresztirányban:az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 400 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.Pótkocsi esetében az átvilágított felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja nem lehet 150 mm-nél távolabb a jármű külső szélétől.A fényvisszaverők belső szélei közötti távolság legalább 600 mm. Ez a távolság 400 mm-re lecsökkenthető, ha a jármű teljes szélessége 1300 mm-nél kisebb.4.16.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett: legalább 350 mm és legfeljebb 900 mm, vagy 1500 mm, ha a jármű szerkezeti kialakítása a 900 mm-es méret betartását nem teszi lehetővé.4.16.4.3. Hosszirányban:a jármű elején.4.16.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 30° befelé és kifelé. E szög lecsökkenthető 10°-ra, amennyiben az állítható vonórudak miatt nem tartható be a 30°-os befelé irányuló vízszintes szög követelmény. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes sík fölött és alatt. A vízszintes sík alatti függőleges 5°-ra csökkenthető, ha a fényvisszaverő felszerelési magassága 750 mm-nél kisebb. |4.16.6. Világítási irányElőrefelé4.16.7. Egyéb követelményekA fényvisszaverő átvilágított felületének lehetnek közös részei az első helyzetjelző lámpa átvilágított felületével.4.17. Nem háromszög alakú oldal-fényvisszaverő4.17.1. AlkalmazásKötelező:- mindazon gépjárműveken, amelyek hosszúsága nagyobb 6 méternél,- az összes pótkocsin.Megengedett:- 6 méternél nem hosszabb gépjárművön.4.17.2. Legkisebb darabszám oldalankéntOlyannak kell lennie, hogy a hosszirányú elrendezésre vonatkozó szabályok teljesüljenek.Megengedett a további fényvisszaverő berendezések és anyagok alkalmazása, amennyiben azok nem rontják a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.4.17.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.17.4. Elhelyezés4.17.4.1. Keresztirányban:nincs különleges előírás.4.17.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett: legalább 350 mm és legfeljebb 900 mm. Ezen értéket 1500 mm-re lehet növelni, ha a jármű szerkezeti kialakítása nem teszi lehetővé a 900 mm-es érték betartását.4.17.4.3. Hosszirányban:legalább egy oldal-fényvisszaverőt a jármű középső harmadára kell felszerelni úgy, hogy a legelső fényvisszaverő legfeljebb 3 m-re legyen a jármű elejétől; pótkocsik esetében a vonórudat is beleértve.Két szomszédos oldal-fényvisszaverő közötti távolság nem haladhatja meg a 3 métert.Ha a jármű szerkezeti kialakítása nem teszi lehetővé e követelmény betartását, a távolság növelhető 4 m-re. A leghátsó fényvisszaverő nem lehet a jármű végétől 1 méternél nagyobb távolságra.Azonban, 6 métert nem meghaladó hosszúságú gépjárművek esetében elegendő, ha egyetlen oldal-fényvisszaverőt szerelnek fel a jármű hosszának első harmadán és/vagy egyet a jármű hosszának utolsó harmadán belül.4.17.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 45° előre és hátra. |Függőleges szög: | 15° a vízszintes fölött és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög csökkenthető 5°-ra, ha a fényvisszaverő felszerelési magassága kisebb 750 mm-nél. |4.17.6. Világítási irányA fényvisszaverő vonatkoztatási tengelyének vízszintesen, a jármű hosszirányú középsíkjára merőlegesnek és kifelé kell irányulnia.4.17.7. Egyéb követelményekAz oldal-fényvisszaverő átvilágított felületének lehetnek közös részei bármely más oldallámpa átvilágított felületével.4.18. Oldalsó helyzetjelző lámpa4.18.1. AlkalmazásKötelező:- minden 6 métert meghaladó hosszúságú járművön, vezetőfülkés alváz kivételével.Megengedett:- 6 métert nem meghaladó hosszúságú járművön.A pótkocsik hosszúságát a vonórúd figyelembevételével kell kiszámítani.4.18.2. Legkisebb darabszám oldalankéntOlyannak kell lennie, hogy teljesüljenek a hosszirányú elhelyezésre vonatkozó szabályok.4.18.3. ElrendezésNincs különleges előírás.4.18.4. Elhelyezés4.18.4.1. Keresztirányban:nincs különleges előírás.4.18.4.2. Függőleges irányban:a talajszint felett: legalább 350 mm és legfeljebb 1500 mm. Ha a jármű szerkezeti kialakítása nem teszi lehetővé a legnagyobb magasság betartását, e határérték 2100 mm-re növelhető.4.18.4.3. Hosszirányban:legalább egy oldalsó helyzetjelző lámpát a jármű középső harmadára kell felszerelni úgy, hogy az oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb 3 méterre legyen a jármű elejétől; pótkocsik esetében a távolság mérésekor a vonórúd hosszúságát is figyelembe kell venni.Két szomszédos oldalsó helyzetjelző lámpa között a távolság nem lehet 3 méternél nagyobb.Ha a jármű szerkezeti kialakítása nem teszi lehetővé e követelmény betartását, a távolság növelhető 4 m-re. A leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpa és a jármű vége közötti távolság nem lehet 1 méternél nagyobb. Azonban 6 métert meg nem haladó hosszúságú gépjárművek és vezetőfülkés alváz esetében elegendő, ha egyetlen oldalsó helyzetjelző lámpát szerelnek fel a jármű hosszúság első harmadán és/vagy egyet a jármű hosszúság utolsó harmadán belül.4.18.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög: | 45° előre és hátra; azonban azon járművek esetében, amelyeken az oldalsó helyzetjelző lámpák felszerelése megengedett, ezen érték csökkenthető 30°-ra. |Függőleges szög: | 10° a vízszintes fölött és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög csökkenthető 5°-ra, ha az oldalsó helyzetjelző lámpa felszerelési magassága kisebb 750 mm-nél. |4.18.6. Világítási irányOldalra.4.18.7. Elektromos kapcsolásNincs különleges előírás.4.18.8. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett. Alkalmazása esetén funkcióját az első és hátsó helyzetjelző lámpák jelzői látják el.4.18.9. Egyéb követelményekAmikor a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpát a hátsó ködlámpával kölcsönösen összeépített hátsó helyzetjelző lámpával kombinálják, vagy e lámpával kölcsönösen összeépítik, a hátsó ködlámpa működése során módosulhatnak az oldalsó helyzetjelző lámpa fotometriai jellemzői.5. A JÓVÁHAGYÁSSAL MEGEGYEZŐ GYÁRTÁS5.1. Minden sorozatban gyártott járműnek meg kell egyeznie a világító- és fényjelző berendezések beépítésére és jellemzőikre ezen irányelvben részletesen meghatározottak tekintetében jóváhagyott járműtípussal.[1] A hátsó rendszámtábla világítókészülékei és az irányjelzők (5. kategória) esetében helyettesítse a "átvilágított felület" szavakat a "világítófelület" szavakkal átvilágított felület hiányában.[2] A hátsó rendszámtábla világítókészülékei és az irányjelzők (5. kategória) esetében helyettesítse a "átvilágított felület" szavakat a "világítófelület" szavakkal átvilágított felület hiányában.[3] A hátsó rendszámtábla világítókészülékei és az irányjelzők (5. kategória) esetében helyettesítse a "átvilágított felület" szavakat a "világítófelület" szavakkal átvilágított felület hiányában.[4] A hátsó rendszámtábla világítókészülékei és az irányjelzők (5. kategória) esetében helyettesítse a "átvilágított felület" szavakat a "világítófelület" szavakkal átvilágított felület hiányában.[5] "Fehér" vagy "színtelen" fényvisszaverőnek is nevezik.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMINTA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------