title: Az Európai Parlament és a Tanács 2012/28/EU irányelve ( 2012. október 25. ) az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               27.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/5

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2012/28/EU IRÁNYELVE
   (2012. október 25.)
   az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, 62. és 114. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A tagállamokban letelepedett, nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények illetve múzeumok, valamint archívumok, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és közszolgálati műsorszolgáltatók az európai digitális könyvtárak létrehozása céljából gyűjteményeik, illetve állományaik nagymértékű digitalizálásával foglalkoznak. Ezek hozzájárulnak Európa kulturális örökségének megőrzéséhez és népszerűsítéséhez, ami az európai digitális könyvtárak – köztük az Europeana – létrehozása szempontjából is fontos. A nyomtatott anyagok tömeges digitalizálására szolgáló, valamint az adatkeresési és -indexelési technológiák növelik a könyvtárak gyűjteményeinek hasznosíthatóságát a kutatásban. A nagyméretű online könyvtárak létrehozása megkönnyíti az olyan elektronikus kereső- és feltáróeszközök használatát, amelyek a kutatók és a tudósok számára új kutatási forrásokat nyitnak meg, és amelyek hiányában az érintettek kénytelenek volnának hagyományosabb, analóg keresési módszerekkel beérni.

               (2)

               A tudás és az innováció belső piacon belüli szabad mozgása fontos elem a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében ismertetett Európa 2020 stratégián belül, amelynek kiemelt kezdeményezései között szerepel az európai digitális menetrend kidolgozása.

               (3)

               A Bizottság „Az európai digitális menetrend” című közleménye az európai digitális menetrend egyik kulcsintézkedéseként jelöli meg az olyan, szerzői vagy szomszédos jogi oltalom alá tartozó művek és egyéb védelem alatt álló teljesítmények digitalizálásának és terjesztésének megkönnyítésére irányuló jogi keret kialakítását, amelyeknek nincs ismert jogosultja, vagy amelyek jogosultja, ha ismert is, ismeretlen helyen tartózkodik – úgynevezett árva művek. Ezen irányelv az árvamű-jogállás, illetve annak a jogosult felhasználókra nézve fennálló következményei, valamint az árva műnek minősülő művek vagy hangfelvételek megengedett felhasználási módjai jogi meghatározásának egyedi problémáját célozza.

               (4)

               Ez az irányelv nem érinti a tagállamokban kialakítás alatt álló azon konkrét megoldásokat, amelyek célja, hogy olyan tömeges digitalizálási kérdésekkel foglalkozzanak, mint például az ún. „kereskedelmi forgalomba nem kerülő” művek. Az ilyen megoldások figyelembe veszik a különböző típusú tartalmak és a különböző felhasználók sajátosságait, és a releváns érdekelt felek közötti megegyezésre építenek. Ezt a megközelítést követték a kereskedelmi forgalomba nem kerülő művek digitalizálására és hozzáférhetővé tételére vonatkozó alapelvekről szóló egyetértési megállapodásban is, amelyet az európai könyvtárak, szerzők, kiadók és közös jogkezelő szervezetek 2011. szeptember 20-án írtak alá, a Bizottság jelenlétében. Ez az irányelv nem érinti ezt az egyetértési megállapodást, amely felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák, hogy a felhasználók, jogosultak és a közös jogkezelő szervezetek közötti önkéntes alapú megállapodások, amelyek a bennük foglalt elvek alapján engedélyezik a kereskedelmi forgalomba nem kerülő művek használatát, részesüljenek a követelményként előírt jogbiztonság előnyeiből nemzeti és határon átnyúló viszonylatban is.

               (5)

               A szerzői jog a kreatív iparág gazdasági alapját képezi, mivel serkenti az innovációt, a kreatív tevékenységet, a beruházást és az új alkotások létrejöttét. A művek tömeges digitalizálása és terjesztése tehát Európa kulturális öröksége megőrzésének egyik eszköze. A szerzői jog fontos eszköz annak biztosítására, hogy a kreatív ágazat ellenszolgáltatásban részesüljön munkájáért.

               (6)

               A jogosultaknak a műveik és egyéb, védelem alatt álló teljesítményeik többszörözésére és nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételére vonatkozó – az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) harmonizált – kizárólagos jogai következtében egy mű vagy egyéb, védelem alatt álló teljesítmény digitalizálásához és hozzáférhetővé tételéhez a jogosult előzetes hozzájárulása szükséges.

               (7)

               Árva művek esetében a többszörözési vagy a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételi cselekményekhez ilyen előzetes hozzájárulás nem szerezhető.

               (8)

               Az árvamű-jogállás elismeréséről kialakult eltérő tagállami megközelítések akadályozhatják a belső piac működését, valamint az árva művek felhasználását és határokon átnyúló hozzáférhetőségét. A megközelítések különbözősége a kulturális tartalmat magukban foglaló áruk és szolgáltatások szabad mozgásának korlátozását is eredményezheti. Ezért helyénvaló gondoskodni e jogállás kölcsönös elismeréséről, mivel az minden tagállamban lehetővé fogja tenni az árva művekhez való hozzáférést.

               (9)

               Így különösen, közös megközelítést igényel az árva művek árvamű-jogállásának és megengedett felhasználási módjainak meghatározása annak érdekében, hogy a belső piacon garantált legyen a jogbiztonság az árva műveknek a nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási létesítmények, illetve múzeumok, valamint archívumok, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és közszolgálati műsorszolgáltatók általi felhasználása tekintetében.

               (10)

               A közszolgálati műsorszolgáltatók állományában lévő és általuk előállított filmművészeti vagy audiovizuális alkotások, valamint hangfelvételek árva műveket is magukban foglalnak. Figyelemmel arra, hogy a műsorszolgáltatók annyiban különös szerepet töltenek be, hogy maguk is előállítanak hangfelvételeket és audiovizuális anyagokat, és hogy intézkedések elfogadására van szükség az árvamű-jelenség jövőbeli visszaszorítása érdekében, indokolt ezen irányelvnek a műsorszolgáltatók állományában lévő művek és hangfelvételek tekintetében történő alkalmazását időben behatárolni.

               (11)

               A közszolgálati műsorszolgáltatók állományában található és általuk előállított filmművészeti és audiovizuális műveket, valamint hangfelvételeket ezen irányelv alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy azok magukban foglalják azokat a filmművészeti és audiovizuális műveket, valamint hangfelvételeket, amelyek ilyen műsorszolgáltatók megbízásából azok vagy más, közös gyártásban részt vevő közszolgálati műsorszolgáltatók kizárólagos felhasználására készültek. Nem tartozhatnak ezen irányelv hatálya alá a közszolgálati műsorszolgáltatók archívumában található filmművészeti és audiovizuális művek, valamint hangfelvételek, amelyeket nem ilyen műsorszolgáltatók állítottak elő, illetve amelyek nem ilyen műsorszolgáltatók megbízásából készültek, hanem amelyek felhasználását e műsorszolgáltatók számára felhasználási szerződés alapján engedélyezték.

               (12)

               A nemzetközi udvariasság elve alapján indokolt, hogy ez az irányelv csak az először valamelyik tagállam területén kiadott vagy sugárzott művekre és hangfelvételekre, vagy kiadás hiányában az először valamelyik tagállam területén sugárzott művekre és hangfelvételekre legyen alkalmazandó, illetve kiadás vagy sugárzás hiányában olyanokra, amelyeket ezen irányelv kedvezményezettjei a jogosult beleegyezésével tettek a nyilvánosság számára hozzáférhetővé. Az utóbbi esetben ezen irányelv csak akkor alkalmazható, ha ésszerűen feltételezhető, hogy a jogosultak nem tiltakoznának az ezen irányelv értelmében megengedett felhasználási mód ellen.

               (13)

               Indokolt, hogy egy mű vagy hangfelvétel csak a mű vagy hangfelvétel jogosultjai, köztük a műbe vagy hangfelvételbe beágyazott vagy belefoglalt művek és egyéb, védelem alatt álló teljesítmények jogosultjai felkutatása érdekében végzett jóhiszemű, gondos kutatás után minősüljön árva műnek. Indokolt a tagállamok számára lehetővé tenni annak előírását, hogy az ilyen gondos kutatást az ebben az irányelvben említett szervezetek vagy egyéb szervezetek folytassák le. Az ilyen egyéb szervezetek a gondos kutatásért mint szolgáltatásért díjat kérhetnek.

               (14)

               Indokolt az ilyen gondos jogosultkutatás vonatkozásában harmonizált megközelítésről rendelkezni a szerzői jog és a szomszédos jogok magas szintű védelmének biztosítására az Unióban. A gondos jogosultkutatásnak magában kell foglalnia a betekintést a művekről és az egyéb védelem alatt álló teljesítményekről információt szolgáltató forrásokba, amely forrásokat ezen irányelvvel összhangban az a tagállam határozza meg, ahol a gondos jogosultkutatást le kell folytatni. Ennek során a tagállamok hivatkozhatnak az i2010 digitális könyvtár kezdeményezés részeként létrehozott, digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű munkacsoport körében kialakított gondos kutatásra vonatkozó közös irányelvekre.

               (15)

               A kutatások többszöri elvégzésének elkerülése érdekében indokolt, hogy a gondos jogosultkutatásra kizárólag abban a tagállamban kerüljön sor, ahol a művet vagy hangfelvételt először adták ki, illetve ha nem került sor kiadásra, akkor ahol azt először sugározták. Olyan filmművészeti vagy audiovizuális művek vonatkozásában, amelyek előállítójának központja vagy szokásos lakóhelye egy tagállamban van, a gondos jogosultkutatást abban a tagállamban kell lefolytatni. Olyan filmművészeti vagy audiovizuális művek esetében, amelyeket különböző tagállamokban letelepedett előállítók közösen állítottak elő, a gondos jogosultkutatást minden egyes ilyen tagállamban el kell végezni. Azon művek és hangfelvételek vonatkozásában, amelyeket kiadás vagy sugárzás hiányában ezen irányelv kedvezményezettjei a jogosult egyetértésével tettek a nyilvánosság számára hozzáférhetővé, a gondos jogosultkutatást annak a szervezetnek a letelepedési helye szerinti tagállamban kell lefolytatni, amely a művet vagy a hangfelvételt a jogosult egyetértésével a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tette. A műbe vagy hangfelvételbe beágyazott vagy belefoglalt művek és egyéb, védelem alatt álló teljesítmények jogosultjainak gondos kutatását abban a tagállamban kell lefolytatni, ahol a beágyazott vagy belefoglalt művet vagy egyéb, védelem alatt álló teljesítményt tartalmazó mű vagy hangfelvétel tekintetében a gondos kutatást végzik. A más országokban rendelkezésre álló információforrásokba történő betekintést is el kell végezni, ha valamely bizonyíték arra utal, hogy e más országokban is találhatók releváns információk a jogosultakról. A gondos kutatások elvégzése többféle információt – így például kutatási adatot vagy kutatási eredményt – is eredményezhet. A kutatási adatokat iktatni kell annak érdekében, hogy az érintett szervezet alá tudja támasztani a kutatás gondosságát.

               (16)

               A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az érintett szervezetek nyilvántartást vezessenek az általuk lefolytatott gondos jogosultkutatásokról, és hogy összegyűjtsék és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék – különösen a releváns információk online adatbázisokban történő rögzítése útján – az ilyen kutatások eredményeit, amelyek elsősorban minden olyan megállapítást tartalmaznak, hogy ezen irányelv értelmében egy mű vagy hangfelvétel árva műnek minősül-e, illetve tartalmazzák a jogállás-megváltozásról és az árva művek ezen szervezetek által végzett felhasználási módjairól szóló információkat is. Figyelembe véve különösen a páneurópai dimenziót, és az erőfeszítések többszörözésének elkerülése végett helyénvaló rendelkezni az Unió számára egy olyan egységes online adatbázis létrehozásáról, amely ezeket az információkat tartalmazza, valamint annak a nyilvánosság számára történő, átlátható módon való hozzáférhetővé tételéről. Ez a gondos jogosultkutatásokat végző szervezet, valamint a jogosultak számára is lehetővé teheti, hogy könnyen hozzáférjenek ezen információkhoz. Az adatbázis fontos szerepet játszhat abban is, hogy megelőzze és véget vessen az esetleges szerzői jogi jogsértéseknek, különösen a művek és hangfelvételek árvamű-jogállásában bekövetkezett változások esetén. A 386/2012/EU rendelet (4) alapján a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) bizonyos feladatokra és tevékenységekre kap megbízást, amelyeket saját költségvetési eszközeiből finanszíroz azzal a céllal, hogy megkönnyítse és támogassa a nemzeti hatóságok, a versenyszféra és az uniós intézmények tevékenységeit a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni harcban, beleértve azok megsértésének megelőzését is.
               Az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint az említett feladatok magukban foglalják különösen azon mechanizmusok biztosítását, amelyek segítenek javítani az érintett tagállamok hatóságai közötti releváns információk online cseréjét, valamint az e hatóságok közötti együttműködés előmozdítását. Következésképpen az ezen irányelvben említett árva művekkel kapcsolatos információkat tartalmazó európai adatbázis létrehozatalát és vezetését helyénvaló a Hivatalra bízni.

               (17)

               Egy adott műnek vagy hangfelvételnek több jogosultja is lehet, és a művek és hangfelvételek is magukban foglalhatnak más műveket vagy egyéb, védelem alatt álló teljesítményeket. Indokolt, hogy ez az irányelv ne érintse az ismert és ismert helyen tartózkodó jogosultak jogait. Ha legalább egy jogosult személye és tartózkodási helye ismert, a művet vagy hangfelvételt nem lehet árva műnek tekinteni. Ezen irányelv kedvezményezettjei számára csak akkor lehet megengedni egy olyan mű vagy hangfelvétel felhasználását, amelynek egy vagy több jogosultja ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodik, ha azok a jogosultak, akiknek személye és tartózkodási helye ismert, engedélyezik számukra a 2001/29/EK irányelv 2., illetve 3. cikkének hatálya alá tartozó, többszörözési és a nyilvánosság számára való hozzáférhetővé tételi cselekményeket, beleértve azon művek és egyéb védelem alatt álló teljesítmények jogosultjait, amelyeket a művekbe vagy a hangfelvételekbe ágyaztak vagy foglaltak. Azon jogosultak, akiknek személye és tartózkodási helye ismert, ezen engedélyt csak az őket magukat megillető jogok tekintetében adhatják meg, vagy azért, mert ezek saját jogaik, vagy azért, mert a jogokat átruházták rájuk, és ennek megfelelően ezen irányelv alapján nem engedélyezhetik a felhasználást az ismeretlen és ismeretlen helyen tartózkodó jogosultak nevében. Ennek megfelelően, amikor korábban ismeretlen és ismeretlen helyen tartózkodó jogosultak lépnek fel, hogy a műveken vagy hangfelvételeken fennálló jogaikat érvényesítsék, a mű vagy hangfelvétel kedvezményezettek általi jogszerű felhasználása csak akkor folytatódhat, ha e jogosultak a jogaikkal kapcsolatban ahhoz a 2001/29/EK irányelvnek megfelelően engedélyüket adják.

               (18)

               A jogosultaknak biztosítani kell azt a jogot, hogy megszüntethessék az árvamű-jogállást, amennyiben a művön vagy egyéb védelem alatt álló teljesítményen fennálló joguk érvényesítése céljából fellépnek. Azon jogosultak, akik megszüntették egy mű vagy egyéb, védelem alatt álló teljesítmény árvamű-jogállását, méltányos díjazásban kell, hogy részesüljenek a művük vagy egyéb védelem alatt álló teljesítményük ezen irányelv szerinti felhasználásáért, amelyet az a tagállam határoz meg, amelyben az árva művet felhasználó szervezet letelepedett. A tagállamok szabadon határozhatják meg azokat a körülményeket, amelyek alapján ilyen díjazás kifizetésének helye van, beleértve azon időpontot, amikor a kifizetés esedékessé válik. A méltányos díjazás lehetséges mértékének megállapítása érdekében kellő figyelmet kell fordítani többek között a tagállamok kultúrát népszerűsítő célkitűzéseire, az adott szervezetnek az olyan közérdekű feladataival kapcsolatos céljai eléréséhez végzett felhasználás nem kereskedelmi jellegére, mint például tanulás népszerűsítése és a kultúra terjesztésének előmozdítása, továbbá a jogosultaknak esetlegesen okozott hátrányra.

               (19)

               Ha valamely művet vagy hangfelvételt nem gondosan elvégzett kutatást követően tévesen minősítettek árvának, továbbra is rendelkezésre állnak a tagállami jogszabályokban foglalt, a szerzői jogi jogsértések esetére vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek és az uniós jognak megfelelő jogorvoslatok.

               (20)

               A tanulás és a kultúra népszerűsítésének előmozdítása érdekében a tagállamoknak a 2001/29/EK irányelv 5. cikkében előírtakon kívül is rendelkezniük kell kivételről vagy korlátozásról. Ennek a kivételnek vagy korlátozásnak lehetővé kell tennie bizonyos – a 2001/29/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett – szervezetek, valamint a nonprofit alapon működő mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és a közszolgálati műsorszolgáltatók számára, hogy az árva műveket az említett irányelv értelmében többszörözzék és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék, feltéve, hogy ez a felhasználás közérdekű feladataik ellátását, különösen a gyűjteményeik, többek között a digitális gyűjteményeik megőrzését és helyreállítását, valamint művelődési és oktatási célú hozzáférhetőségét szolgálja. Ezen irányelv alkalmazásában a mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézményeknek azokat a szervezeteket kell magukban foglalniuk, amelyeket a tagállamok a kulturális örökségük részét képező filmek és egyéb audiovizuális művek vagy hangfelvételek összegyűjtésére, nyilvántartására, megőrzésére és helyreállítására jelölnek ki. Ezen irányelv alkalmazásában a közszolgálati műsorszolgáltatóknak azokat a műsorszolgáltatókat kell magukban foglalniuk, amelyek az egyes tagállamok által elfogadott, meghatározott és megszervezett közszolgálati feladatot látnak el. Az irányelv által az árva művek felhasználásának engedélyezése tekintetében meghatározott kivétel vagy korlátozás nem sérti a 2001/29/EK irányelv 5. cikkében meghatározott kivételeket és korlátozásokat. Ezek kizárólag olyan különleges esetekben alkalmazhatók, amelyek nem sérelmesek a mű vagy más védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.

               (21)

               A digitalizálás ösztönzése érdekében ezen irányelv kedvezményezettjei számára lehetővé kell tenni, hogy bevételre tegyenek szert az árva művek ezen irányelv szerinti felhasználásából a közérdekű feladataikkal kapcsolatos célok megvalósítása érdekében, többek között a köz- és a magánszféra közötti partnerségi megállapodások keretében.

               (22)

               Az európai kulturális örökség digitalizálásának előmozdításában szerepet játszhatnak a szerződéses megállapodások, vagyis a nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási létesítmények, illetve múzeumok, valamint archívumok, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és közszolgálati műsorszolgáltatók számára meg kell engedni, hogy – az ezen irányelvvel megengedett felhasználási módok céljából – kereskedelmi partnerekkel megállapodásokat kössenek az árva művek digitalizálása és a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tétele érdekében. E megállapodások keretében ezek a partnerek pénzügyi hozzájárulást nyújthatnak. Az ilyen megállapodásoknak nem szabad korlátozniuk ezen irányelv kedvezményezettjeit az árva művek felhasználásában, és nem ruházhatják fel a kereskedelmi partnert az árva művek felhasználásának ellenőrzésére vagy azok felhasználására irányuló hatáskörrel.

               (23)

               Annak előmozdítása érdekében, hogy az uniós polgárok hozzáférjenek Európa kulturális örökségéhez, biztosítani kell azt is, hogy az egyik tagállamban digitalizált és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tett árva műveket a többi tagállamban is hozzáférhetővé lehessen tenni. Indokolt, hogy azok a nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények, illetve múzeumok, valamint archívumok, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és közszolgálati műsorszolgáltatók, amelyek közérdekű feladataik ellátása céljából árva művet használnak fel, az árva művet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tehessék más tagállamokban.

               (24)

               Ez az irányelv nem érinti a jogkezelésre, így a kiterjesztett hatályú közös engedélyezés, a képviselet vagy az átruházás törvényes vélelmére, a közös jogkezelésre, vagy hasonló rendelkezésekre, valamint ezek kombinációjára – többek között a tömeges digitalizálásra – vonatkozó tagállami rendelkezéseket.

               (25)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen az árva művek felhasználása tekintetében biztosítandó jogbiztonságot a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az – az árva művek felhasználására irányadó szabályok egységességének igénye folytán – uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   (1)   Ez az irányelv az árva művek felhasználásának a tagállamokban letelepedett, nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények, illetve múzeumok, valamint archívumok, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és közszolgálati műsorszolgáltatók által a közérdekű feladatukkal kapcsolatos célok elérése érdekében végzett egyes módjaira vonatkozik.
   (2)   Ez az irányelv alkalmazandó:

               a)

               könyv, folyóirat, hírlap, magazin vagy egyéb írásmű formájában kiadott művekre, amelyek nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények, illetve múzeumok, valamint archívumok, illetve mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények gyűjteményében találhatók;

               b)

               filmművészeti vagy audiovizuális művekre és hangfelvételekre, amelyek nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények, illetve múzeumok, valamint archívumok, illetve mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények gyűjteményében találhatók; és

               c)

               közszolgálati műsorszolgáltatók által 2002. december 31-ig vagy aznap előállított és azok archívumaiban található filmművészeti vagy audiovizuális művekre és hangfelvételekre,

         amelyek szerzői vagy szomszédos jogi oltalom alatt állnak, és amelyeket egy tagállamban adnak ki, vagy kiadás hiányában sugároznak először.
   (3)   Ez az irányelv azokra a (2) bekezdésben említett művekre és hangfelvételekre is vonatkozik, amelyeket nem adtak ki, és nem sugároztak, hanem amelyeket a jogosultak egyetértésével az (1) bekezdésben említett szervezetek tettek a nyilvánosság számára hozzáférhetővé, feltéve, hogy okkal feltételezhető, hogy a jogosultak nem tiltakoznának a 6. cikk szerinti felhasználások ellen. A tagállamok korlátozhatják e bekezdés alkalmazását olyan művekre és hangfelvételekre, amelyeket 2014. október 29. előtt helyeztek el az említett szervezeteknél.
   (4)   Ez az irányelv a (2) és (3) bekezdésben említett művekbe vagy hangfelvételekbe ágyazott vagy foglalt, illetve azok szerves részét képező művekre és egyéb, védelem alatt álló teljesítményekre is vonatkozik.
   (5)   Ez az irányelv nem érinti a nemzeti szintű jogkezelésre vonatkozó rendelkezéseket.
   2. cikk
   Árva művek
   (1)   Egy mű vagy egy hangfelvétel akkor minősül árva műnek, ha – a 3. cikk szerinti gondos jogosultkutatás lefolytatását és rögzítését követően – a mű vagy hangfelvétel valamennyi jogosultja ismeretlen, vagy ha egy vagy több jogosult ismert ugyan, de mindegyikük ismeretlen helyen tartózkodik.
   (2)   Ha egy műnek vagy hangfelvételnek több jogosultja van, de – a 3. cikkel összhangban lefolytatott és rögzített gondos jogosultkutatást követően – a jogosultak közül nem mindegyik ismert, vagy ha ismertek is ugyan, de nem mindegyikük tartózkodási helye ismert, akkor a mű vagy hangfelvétel ezen irányelvvel összhangban felhasználható, feltéve, hogy az ismert és ismert helyen tartózkodó jogosultak az őket megillető jogokkal kapcsolatban engedélyezték az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek számára a 2001/29/EK irányelv 2., illetve 3. cikkének hatálya alá tartozó többszörözési és a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételi cselekményeket.
   (3)   A (2) bekezdés nem érinti az ismert és ismert helyen tartózkodó jogosultak műveivel és hangfelvételeivel kapcsolatos jogokat.
   (4)   Az 5. cikk értelemszerűen alkalmazandó az olyan jogosultakra, akiknek személye a (2) bekezdésben említett művekkel kapcsolatosan ismeretlen és ismeretlen helyen tartózkodnak.
   (5)   Az irányelv nem érinti a név nélkül vagy felvett név alatt szereplő művekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket.
   3. cikk
   Gondos jogosultkutatás
   (1)   Annak megállapítása céljából, hogy egy mű vagy hangfelvétel árva műnek minősül-e, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti szervezetek gondoskodnak arról, hogy minden ilyen mű vagy egyéb, védelem alatt álló teljesítmény esetében jóhiszemű és gondos jogosultkutatásra kerüljön sor az adott mű és az egyéb, védelem alatt álló teljesítmény típusára vonatkozó, megfelelő források igénybevétele révén. A gondos jogosultkutatásnak meg kell előznie a mű vagy a hangfelvétel felhasználását.
   (2)   Az egyes szóban forgó mű- vagy hangfelvétel-típusok esetében megfelelő forrásokat – a jogosultakkal és a felhasználókkal egyeztetve – az egyes tagállamok határozzák meg, és azoknak magukban kell foglalniuk legalább a mellékletben felsorolt releváns forrásokat.
   (3)   A gondos jogosultkutatást az első kiadás, illetve kiadás hiányában az első sugárzás szerinti tagállam területén végzik, kivéve olyan filmművészeti vagy audiovizuális művek vonatkozásában, amelyek előállítójának központja vagy szokásos lakóhelye egy tagállamban van, amely esetben a gondos jogosultkutatást a központ vagy szokásos tartózkodási hely szerinti tagállamban végzik.
   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett esetben a gondos jogosultkutatást abban a tagállamban végzik, amelyben a művet vagy hangfelvételt a jogosult hozzájárulásával a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tevő szervezet letelepedett.
   (4)   Más országokban rendelkezésre álló információforrásokat is igénybe kell venni, ha arra utaló bizonyíték merül fel, hogy más országokban is találhatók releváns információk a jogosultakról.
   (5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek nyilvántartást vezessenek az általuk elvégzett gondos kutatásokról, valamint arról, hogy az említett szervezetek az illetékes nemzeti hatóságoknak megadják a következő információkat:

               a)

               az e szervezetek által elvégzett gondos kutatások eredményei, amelyek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy egy mű vagy hangfelvétel árva műnek minősül;

               b)

               az árva művek e szervezetek általi, ezen irányelvvel összhangban való felhasználása;

               c)

               a szervezetek által felhasznált művek és hangfelvételek árvamű-jogállásában az 5. cikk szerint bekövetkezett változás;

               d)

               az érintett szervezet releváns kapcsolattartási információi.

         (6)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (5) bekezdésben említett információt egy, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) által a 386/2012/EU rendelettel összhangban létrehozott nyilvánosan hozzáférhető egységes online adatbázisban rögzítsék. Ebből a célból ezt az információt haladéktalanul továbbítják a Hivatalnak, amint azt az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetektől megkapták.
   4. cikk
   Az árvamű-jogállás kölcsönös elismerése
   A 2. cikk alapján valamelyik tagállamban árva műnek tekintett mű vagy hangfelvétel valamennyi tagállamban árva műnek tekintendő. Az a mű vagy hangfelvétel ezen irányelvvel összhangban valamennyi tagállamban felhasználható és hozzáférhető. Ez a 2. cikk (2) bekezdésében említett művekre és hangfelvételekre is alkalmazandó az ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó jogosultak jogai tekintetében.
   5. cikk
   Az árvamű-jogállás megszüntetése
   A tagállamok biztosítják, hogy az árva műnek minősített mű vagy hangfelvétel jogosultjának bármikor lehetősége legyen a saját jogai tekintetében az árvamű-jogállást megszüntetni.
   6. cikk
   Árva művek megengedett felhasználási módjai
   (1)   A tagállamok rendelkeznek a 2001/29/EK irányelv 2., illetve 3. cikkében biztosított többszörözési és a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételi jogokra vonatkozó kivételről vagy korlátozásról, annak biztosítása érdekében, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek a gyűjteményükben megtalálható árva műveket a következő módokon felhasználhassák:

               a)

               az árva műnek a 2001/29/EK irányelv 3. cikke szerinti a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tétele révén;

               b)

               a 2001/29/EK irányelv 2. cikke szerinti többszörözési cselekmények révén, amelynek célja digitalizálás, hozzáférhetővé tétel, indexelés, katalogizálás, megőrzés vagy helyreállítás.

         (2)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek e cikk (1) bekezdésével összhangban kizárólag a – különösen a gyűjteményükben található művek és hangfelvételek megőrzését és helyreállítását, valamint művelődési és oktatási célú hozzáférhetőségét szolgáló – közérdekű feladataikkal kapcsolatos célokra használhatnak fel árva műveket. A szervezetek a felhasználás során kizárólag annak érdekében érhetnek el bevételt, hogy az árva művek digitalizálásával és az árva művek nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételével kapcsolatos költségeiket fedezzék.
   (3)   A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek árva művek felhasználása esetén feltüntessék az ismert szerzők és egyéb jogosultak nevét.
   (4)   Ez az irányelv nem érinti az e szervezetek által közérdekű feladataik teljesítése keretében gyakorolható szerződéskötési szabadságot, különösen a köz- és a magánszféra közötti partnerségi megállapodások tekintetében.
   (5)   A tagállamok előírják, hogy azok a jogosultak, akik megszüntették műveik vagy egyéb, védelem alatt álló teljesítményeik árvamű-jogállását, méltányos díjazásban kell, hogy részesüljenek a művüknek vagy egyéb védelem alatt álló teljesítményüknek az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek által e cikk (1) bekezdésével összhangban való felhasználásáért. A tagállamok szabadon határozhatják meg azokat a körülményeket, amelyek esetén ilyen díjazás fizetésének helye van. A díjazás mértékét az uniós jog által meghatározott keretek között azon tagállam joga határozza meg, amelyben a szóban forgó árva művet felhasználó szervezet letelepedett.
   7. cikk
   Egyéb jogi rendelkezések további alkalmazása
   Ez az irányelv nem érinti a különösen a szabadalmi jogokra, a védjegyekre, a formatervezési és használati mintákra, a félvezető termékek topográfiájára, a tipográfiai jelekre, a feltételes hozzáférésre, a műsorsugárzó szolgáltatások kábeleihez való hozzáférésre, a nemzeti kincsek védelmére, a kötelespéldánnyal kapcsolatos követelményekre, a versenykorlátozó magatartással és a tisztességtelen versennyel kapcsolatos szabályokra, az üzleti titokra, a biztonságra, a titok- és az adatvédelemre és a magánélet védelmére, a közérdekű dokumentumokhoz való hozzáférésre, a szerződési jogra, valamint a sajtószabadsággal és a médiában érvényesülő véleménynyilvánítási szabadsággal kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseket.
   8. cikk
   Időbeli alkalmazás
   (1)   Ez az irányelv valamennyi olyan, az 1. cikkben említett mű és hangfelvétel vonatkozásában alkalmazandó, amely 2014. október 29-én vagy azt követően a tagállam szerzői jogi szabályozása alapján védelemben részesül.
   (2)   Ez az irányelv nem érinti a 2014. október 29. előtt létrejött jogi aktusokat és szerzett jogokat.
   9. cikk
   Átültetés a nemzeti jogba
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2014. október 29-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   10. cikk
   Felülvizsgálati záradék
   A Bizottság folyamatosan nyomon követi a jogokra vonatkozó információforrások alakulását, és 2015. október 29-ig, majd ezt követően egyéves időközönként jelentést nyújt be annak lehetőségéről, hogy az irányelv hatályát kiterjesszék olyan kiadókra, művekre és egyéb, védelem alatt álló teljesítményekre, amelyekre az jelenleg nem terjed ki, különösen az önálló műként létező fényképekre és egyéb képekre.
   A Bizottság a digitális könyvtárak területén bekövetkezett fejleményekre figyelemmel 2015. október 29-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé ezen irányelv alkalmazásáról.
   Amennyiben – különösen a belső piac működésének biztosítása érdekében – szükséges, a Bizottság ezen irányelv módosítására irányuló javaslatokat terjeszt elő.
   Ha egy tagállamnak alapos indoka van úgy vélni, hogy ezen irányelv végrehajtása akadályozza az 1. cikk (5) bekezdésében említett jogkezeléssel kapcsolatos valamely nemzeti rendelkezést, akkor az összes releváns bizonyítékkal együtt felhívhatja erre a Bizottság figyelmét. A Bizottság figyelembe veszi ezeket a bizonyítékokat az e cikk második bekezdésben említett jelentés elkészítése, valamint annak értékelése során, hogy szükséges-e az irányelv módosítására irányuló javaslatokat előterjeszteni.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   12. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2012. október 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL C 376., 2011.12.22., 66. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2012. szeptember 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. október 4-i határozata.

      (3)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 386/2012/EU rendelete (2012. április 19.) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról (HL L 129., 2012.5.16., 1. o.).

      MELLÉKLET
      A 3. cikk (2) bekezdésében említett források a következőket tartalmazzák:

                  1.

                  kiadott könyvek esetében:

                              a)

                              a kötelespéldány-állomány, a könyvtári katalógusok, valamint a könyvtárak és egyéb intézmények által vezetett jegyzékek;

                              b)

                              a kiadók és szerzők szövetségei az adott országban;

                              c)

                              a meglévő adatbázisok és nyilvántartások, a WATCH (Writers, Artists and their Copyright Holders) és az ISBN (International Standard Book Number), valamint a nyomtatásban lévő könyvekre vonatkozó adatbázisok;

                              d)

                              az érintett közös jogkezelő szervezetek – különösen a többszörözési jogokat kezelő szervezetek – adatbázisai;

                              e)

                              többféle adatbázist és nyilvántartást egyesítő források, köztük a VIAF (Virtual International Authority Files) és az ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works);

                  2.

                  hírlapok, magazinok, folyóiratok és időszaki kiadványok esetében:

                              a)

                              az időszaki kiadványok ISSN azonosító száma (International Standard Serial Number);

                              b)

                              a könyvtári állományok és gyűjtemények indexei és katalógusai;

                              c)

                              a kötelespéldány-állomány;

                              d)

                              a kiadók, valamint a szerzők és újságírók szövetségei az adott országban;

                              e)

                              az érintett közös jogkezelő szervezetek adatbázisai, beleértve a többszörözési jogokat kezelő szervezetekéit is;

                  3.

                  vizuális alkotások esetében, beleértve a képzőművészeti és a fotóművészeti alkotásokat, az illusztrációkat, a tervezőművészeti és az építészeti alkotásokat, valamint az utóbbi művek vázlatait és az egyéb, könyvekben, folyóiratokban, hírlapokban és magazinokban vagy egyéb kiadványokban megjelent ilyen műveket is:

                              a)

                              az 1. és a 2. pontban említett források;

                              b)

                              az érintett közös jogkezelő szervezetek – különösen a vizuális művészeti alkotásokkal foglalkozó szervezetek – adatbázisai, beleértve a többszörözési jogokat kezelő szervezetekéit is;

                              c)

                              adott esetben a képügynökségek adatbázisai;

                  4.

                  audiovizuális művek és hangfelvételek esetében:

                              a)

                              a kötelespéldány-állomány;

                              b)

                              az előállítók szövetségei az adott országban;

                              c)

                              a mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmények és a nemzeti könyvtárak adatbázisai;

                              d)

                              a megfelelő szabványokat és azonosítókat – például az audiovizuális művek ISAN (International Standard Audiovisual Number) azonosító számát, a zeneművek ISWC (International Standard Musical Work Code) kódját és a hangfelvételek ISRC (International Standard Recording Code) kódját – alkalmazó adatbázisok;

                              e)

                              az érintett közös jogkezelő szervezetek – különösen a szerzőkkel, az előadóművészekkel, valamint a hangfelvételek és audiovizuális művek előállítóival foglalkozó szervezetek – adatbázisai;

                              f)

                              a közreműködőknek a mű csomagolásán feltüntetett névsora és az ott megjelenő más információk;

                              g)

                              a jogosultak egy külön kategóriájába sorolt egyéb érintett szövetségek adatbázisai.


title: A Bizottság irányelve (1979. szeptember 6.) a szabad forgalomba bocsátás céljából történő behozatal esetén a meghatározott célú felhasználás alapján kedvezményes tarifális elbánás alá tartozó, aktív feldolgozásra kerülő árukról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31979L0802

Hivatalos Lap L 237 , 21/09/1979 o. 0029 - 0030 görög különkiadás: fejezet 02 kötet 7 o. 0285  spanyol különkiadás fejezet 02 kötet 6 o. 0070  portugál különkiadás fejezet 02 kötet 6 o. 0070

		A Bizottság irányelve(1979. szeptember 6.)a szabad forgalomba bocsátás céljából történő behozatal esetén a meghatározott célú felhasználás alapján kedvezményes tarifális elbánás alá tartozó, aktív feldolgozásra kerülő árukról(79/802/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 76/119/EGK irányelvvel [1] módosított, az aktív feldolgozásra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések harmonizációjáról szóló, március 4-i 69/73/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 28. cikkére,mivel a 69/73/EGK irányelv 16. cikkében foglaltak értelmében a végtermékekre, a köztes termékekre és a változatlan állapotú árukra kivetett vámok az aktív feldolgozásra kerülő árukra alkalmazandó vámokkal egyeznek meg az illetékes hatóságok által a vonatkozó vámokmány elfogadásának napján alkalmazandó vámtételnek, illetve összegnek megfelelően;mivel az egyes áruk szabad forgalomba bocsátásukkor – a vonatkozó közösségi rendelkezésekkel összhangban – a meghatározott célú felhasználásukra való tekintettel a behozatalnál kedvezményes tarifális elbánás alá tartoznak, ami csökkentett vámtételek alkalmazását jelenti;mivel egyértelművé kell tenni, hogy ha ugyanezek az áruk a fent említettek szerinti meghatározott célú felhasználásra kerülő végtermékek létrehozatala céljából aktív feldolgozásra kerülnek, akkor a 69/73/EGK irányelv 16. cikkének értelmében kivetendő vámtétel megegyezik a kedvezményes tarifális elbánás szereplő vámtétellel, amennyiben a szóban forgó áruk a vonatkozó közösségi rendelkezésekkel összhangban valóban egy ilyen megállapodás alkalmazását lehetővé tevő meghatározott célú felhasználásra kerülnek, illetve ha ezek az áruk megfelelnek a Közösség által az említett megállapodások alkalmazásához előírt feltételeknek;mivel ezt a csökkentett vámtételt kell alkalmazni akkor is, ha az aktív feldolgozási eljárás alá vonáskor az árukat nem az alá a vámtarifaalszám alá sorolták, amely a meghatározott célú felhasználás alapján kedvezményes tarifális elbánás alkalmazását teszi lehetővé;mivel egyes esetekben megtörténhet, hogy az aktív feldolgozásra kerülő áruk nem kerülnek olyan meghatározott célú felhasználására, amelynek tekintetében a kedvezményes tarifális elbánás alkalmazható; mivel a hatóságok ezért a végtermékek, köztes termékek, illetve változatlan állapotú áruk szabad forgalomba bocsátásának engedélyezésekor általában kivetett teljes vámtétel összege tekintetében letétet vagy vámbiztosítékot írhatnak elő;mivel a kedvezményes tarifális elbánás keretében az az időszak, amelyen belül az árukat a megadott meghatározott célú felhasználásba kell venni, azon a napon kezdődik, amelyen az illetékes hatóságok a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozatot elfogadják; mivel aktív feldolgozási szabályok esetében ez az időszak következésképpen akkor kezdődik, amikor az illetékes hatóságok az áruk aktív feldolgozási eljárás alá vonására vonatkozó vámokmányokat elfogadják;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a felügyeleti vámeljárásokkal foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A 69/73/EGK irányelv 16. cikke szerinti aktív feldolgozási eljárás alá vonáskor a meghatározott célú felhasználás alapján kedvezményes tarifális elbánás alá tartozó árukra kivetett vámot a kedvezményes tarifális elbánásnak megfelelő vámtételre történő hivatkozással kell kiszámítani, amennyiben az említett áruk:a) meghatározott célú felhasználása valóban olyan módon történik, hogy az a vonatkozó közösségi rendelkezésekkel összhangban lehetővé teszi a kedvezményes tarifális elbánás alkalmazását;vagyb) megfelelnek a Közösség által az említett szabályok alkalmazásához előírt feltételeknek.(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit akkor is alkalmazni kell, ha aktív feldolgozási eljárás alá vonáskor az árut nem olyan vámtarifaalszám alá sorolták, amely a meghatározott célú felhasználás alapján kedvezményes tarifális elbánás alkalmazását teszi lehetővé, feltéve hogy ezt a szükséges ellenőrző intézkedések lehetővé teszik.(3) Ha aktív feldolgozási eljárás alá vonáskor az árut olyan vámtarifaalszám alá sorolják, amely a meghatározott célú felhasználás alapján kedvezményes tarifális elbánás alkalmazását teszi lehetővé, az illetékes hatóságok a teljes vámösszeg tekintetében vámbiztosítékot vagy letétet követelhetnek meg, amely teljes vámösszeget akkor kellene megfizetni, ha a hatóságok engedélyeznék a végtermékek, köztes termékek és változatlan állapotú termékek szabad forgalomba bocsátását anélkül, hogy az áruk olyan meghatározott célú felhasználásra kerülnének, amely a kedvezményes tarifális elbánás alkalmazására jogosítana.2. cikk(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések csak akkor alkalmazhatók, ha az áruknak a kedvezményes tarifális elbánás alkalmazásához előírt meghatározott célú felhasználása az említett áruk kedvezményes elbánással való vámkezelésének feltételeit megállapító rendeletekben e tekintetben meghatározott határidő lejárta előtt megtörténik. Ez az időszak akkor kezdődik, amikor az illetékes hatóságok az áruk aktív feldolgozási eljárás alá vonására vonatkozó vámokmányokat elfogadják.(2) Az (1) bekezdésben említett időszakot azonban az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják, ha az áruk megfelelő meghatározott célú felhasználása elkerülhetetlen baleset, vis maior vagy az áruk megmunkálásához, illetve feldolgozásához szükséges műszaki követelményekben rejlő okok miatt nem történik meg.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, melyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1980. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Ezt az információt a Bizottság továbbítja a többi tagállam felé.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1979. szeptember 6-án.a Bizottság részérőlÉtienne Davignona Bizottság tagja[1] HL L 24., 1976.1.30., 58. o.[2] HL L 58., 1969.3.8., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (2001. november 28.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a 2,4-diklór-fenoxi-ecetsav (2,4-D) hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0103

Hivatalos Lap L 313 , 30/11/2001 o. 0037 - 0039

		A Bizottság irányelve(2001. november 28.)a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a 2,4-diklór-fenoxi-ecetsav (2,4-D) hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról(2001/103/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2001/1999/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,mivel:(1) A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel [3] módosított, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet [4] előírja a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelendő bizonyos növényvédőszer-hatóanyagok jegyzékének elfogadását. E jegyzéket, a legutóbb a 2230/95/EK rendelettel [5] módosított, a 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet [6] tartalmazza, és magában foglalja a 2,4-diklór-fenoxi-ecetsavat ("2,4-D").(2) A 2,4-D esetében a kérelmezők által javasolt felhasználásra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat, a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. A 933/94/EK rendelet szerint a 2,4-D esetében Görögországot jelölték ki referens tagállamként. A referens tagállam a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) albekezdésével összhangban 1997. január 17-én benyújtotta a vonatkozó értékelő jelentését és javaslatait a Bizottságnak.(3) Az értékelő jelentést a tagállamok és a Bizottság a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták. A felülvizsgálatot 2001. október 2-án a 2,4-D-ről szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítették.(4) A dokumentációkat és a 2,4-D felülvizsgálatából származó információkat benyújtották a Növényügyi Tudományos Bizottságnak is. A bizottság a 2001. május 21-i véleményében [7] megjegyzést tett egy, az emberi egészségre gyakorolt kockázatok becslése során alkalmazandó megfelelő állatkísérleti modell kiválasztására vonatkozóan. A javaslatot az ezen irányelv és a vonatkozó felülvizsgálati jelentés elkészítése során figyelembe vették.(5) A különböző elvégzett vizsgálatokból kiderült, hogy a 2,4-D-t tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek különös tekintettel a bizottsági felülvizsgálati jelentésben felülvizsgált és részletezett felhasználásra vonatkozóan. Emiatt az érintett hatóanyagot helyénvaló felvenni az irányelv I. mellékletébe annak biztosítása céljából, hogy a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban, az összes tagállamban engedélyezhessék a 2,4-D-t tartalmazó növényvédő szereket.(6) Egy hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele előtt megfelelő időtartamot kell biztosítani abból a célból, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből származó új követelményeknek történő megfelelésre. Ezenkívül a 91/414/EGK irányelv előírja azt is, hogy egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvételét követően a tagállamoknak egy meghatározott határidőn belül megfelelően felül kell vizsgálniuk, és ki kell adniuk, módosítaniuk kell vagy vissza kell vonniuk a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyeit. Emiatt meg kell határozni egy ilyen időszakot. Minden egyes növényvédő szer teljes dokumentációjának a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére hosszabb időt kell előírni. A több hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek esetében az egységes alapelvek alapján történő teljes értékelés csak akkor hajtható végre, amikor az összes érintett hatóanyagot felvették a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.(7) A felülvizsgálati jelentés a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvek egyes szakaszainak a tagállamok által történő megfelelő végrehajtásához szükséges. A végleges felülvizsgálati jelentést – a bizalmas információk kivételével – a tagállamoknak konzultációs célból elérhető helyen kell tartaniuk, vagy azt az érdekelt felek számára elérhetővé kell tenniük. Amennyiben a felülvizsgálati jelentést a technikai és tudományos fejlődés figyelembevétele céljából naprakésszé kell tenni, az irányelvvel összhangban az érintett hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozó feltételeket is módosítani kell.(8) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 91/414/EGK irányelv I. melléklete a mellékletben meghatározottak szerint módosul.2. cikkA tagállamok a 2,4-D-re vonatkozó felülvizsgálati jelentését – az irányelv 14. cikke szerinti bizalmas információk kivételével – konzultációs célból, az érdekelt felek számára elérhető helyen tartják, vagy – külön kérésre – hozzáférhetővé teszik.3. cikk(1) A tagállamoknak hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. április 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Különösen – a 91/414/EGK irányelvvel összhangban – a tagállamok az említett időpontig módosítják vagy – amennyiben szükséges – visszavonják a 2,4-D-t hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozóan meglévő engedélyeket.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvek szerinti értékelésre és döntéshozatalra tekintettel azonban – az irányelv III. melléklete követelményeinek megfelelő dokumentáció alapján –, a 2,4-D-t egyetlen hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek módosításának vagy visszavonásának határideje 2006. október 1-je.(3) A 2,4-D-t a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő más hatóanyaggal együtt tartalmazó növényvédő szerek esetében az engedélyek módosítására vagy visszavonására rendelkezésre álló időszak négy évvel annak az irányelvnek a hatálybalépése után jár le, amely irányelv az I. mellékletet e hatóanyagok közül az utolsónak a felvétele céljából módosította.4. cikkEz az irányelv 2002. október 1-jén lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. november 28-án.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 304., 2001.11.21., 14. o.[2] HL L 230., 1991.8.19., 1. o.[3] HL L 259., 2000.10.13., 27. o.[4] HL L 366., 1992.12.15., 10. o.[5] HL L 225., 1995.9.22., 1. o.[6] HL L 107., 1994.4.28., 8. o.[7] A Növények Tudományos Bizottságának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK irányelvvel kapcsolatban a 2,4-diklór-fenoxi-ecetsav (2,4-D) értékelésére vonatkozó véleménye. SCP/2,4-d/002-végleges.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki:"Sor- szám | Közismert elnevezés, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság | Hatálybalépés | A felvétel lejárta | Különös rendelkezések |27. | 2,4-D CAS-szám 94-75-7 CIPAC-szám 1 | (2,4-diklórfenoxi)-ecetsav | 960 g/kg | 2002.10.1. | 2012.9.30. | Felhasználása csak gyomirtó szerként engedélyezhető. A VI. melléklet egységes alapelveinek végrehajtásakor figyelembe kell venni a 2,4-D-ről szóló, a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság által 2001. október 2-án véglegesített felülvizsgálati jelentés következtetéseit, és különösen annak I. és II. függelékét. Ezen átfogó értékelés során a tagállamoknak: különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvíz védelmére, amikor a hatóanyagot sérülékeny talaj és/vagy éghajlati adottságokkal rendelkező régiókban használják,különös figyelmet kell fordítaniuk a bőrön át történő felszívódásra,különös figyelmet kell fordítaniuk a nem cél ízeltlábúak védelmére, és biztosítaniuk kell azt, hogy az engedélyezés feltételei adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseket tartalmazzanak. |--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L1031

A Tanács irányelve (1978. december 5.) az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

Hivatalos Lap L 364 , 27/12/1978 o. 0001 - 0021 finn különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0127  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 8 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0127  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0134  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0134  CS.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 ET.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 HU.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 LT.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 LV.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 MT.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 PL.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 SK.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265 SL.ES fejezet 13 kötet 005 o. 245  - 265

		A Tanács irányelve(1978. december 5.)az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(78/1031/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg az ellenőrző és osztályozó mérlegek felépítését és ellenőrzési módszereit, melyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e műszerek kereskedelmét; mivel ezért szükséges e rendelkezéseknek a közelítése;mivel a legutóbb a 72/427/EGK [4] irányelvvel módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv [5] meghatározta az EGK-típusjóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni az ellenőrző és osztályozó mérlegek konstrukciójára és működésére vonatkozó azon műszaki követelményeket; amelyeket ki kell elégíteni ahhoz, hogy azok szabadon importálhatóvá, forgalmazhatóvá és használhatóvá váljanak, miután az ellenőrzéseket azokon elvégezték és a megfelelő jeleket és jelzéseket azokra rögzítették,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegekre vonatkozik. Ezeknek az eszközöknek a meghatározását a melléklet 1. szakasza tartalmazza.2. cikkEzen irányelv melléklete határozza meg azokat az ellenőrző és osztályozó mérlegeket, amelyeken az EGK-jelek és jelölések feltüntethetők.E mérőeszközök EGK-típusjóváhagyási eljárás és EGK-elsőhitelesítési eljárás tárgyát képezik.3. cikkMérési tulajdonságai alapján egyetlen tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja olyan automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegek piacra vitelét vagy üzembeállítását, amelyen feltüntették az EGK-típusjóváhagyási jelet és az EGK-elsőhitelesítési jelet.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1978. december 5-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Lahnstein[1] HL C 54., 1976.3.8., 44. o.[2] HL C 125., 1976.6.8., 43. o.[3] HL C 197., 1976.8.23., 13. o.[4] HL L 291., 1972.12.28., 156. o.[5] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETI. FEJEZETFOGALOM-MEGHATÁROZÁSOK ÉS TERMINOLÓGIA1. ÁLTALÁNOS FOGALOM-MEGHATÁROZÁSOKAz automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegek a termékeket kettő vagy több alcsoportba osztályozzák e termékek tömege szerint.1.1. Ellenőrző mérlegekA névleges tömegnek nevezett előre meghatározott értéktől bármelyik irányban eltérő tömegű terméket osztályozó berendezések.Az ellenőrző mérleg feladata, hogy a termékeket két vagy több alcsoportba osztályozza a tömegük és a névleges tömeg közötti értékkülönbség szerint.1.2. Osztályozó mérlegekOlyan berendezések, amelyek különböző tömegű termékeket osztályoznak, melyekre nincs előre meghatározott névleges tömeg.Az osztályozó mérleg feladata, hogy a termékeket több alcsoportra osztályozza, amelyek mindegyikét egy adott tömegtartomány jellemzi.1.3. Ez az irányelv nem vonatkozik automatikus árszámító és címkéző mérlegekre és tojásosztályozó mérlegekre.További rendelkezések kerülnek elfogadásra a jövőben az elektronikus készülékekkel felszerelt automatikus ellenőrző mérlegekre, amelyek egyelőre nem jogosultak az EGK-típusjóváhagyásra.2. TERMINOLÓGIA2.1. Felosztás az ellenőrzés vagy osztályozás módszere szerint2.1.1. A termékeket fizikailag is elkülönített csoportokra osztályozó mérlegek.2.1.2. Az egyes termékekre adott csoporthoz tartozásra utaló és azonosításra alkalmas megkülönböztető jelzést elhelyező mérlegek.2.1.3. Az egyes csoportokba tartozó termékeket, azok szétválasztása nélkül megszámoló mérlegek.2.1.4. Olyan mérlegek, amelyek látható vagy hallható jelzést adnak minden egyes termékre vonatkozóan egy csoportban, azok különválasztása nélkül.2.2. Felosztás a működés módja szerint2.2.1. Folyamatos ellenőrző és osztályozó mérlegek.A teher folyamatos mozgásával működő mérlegek.A teher mozgása a teherfelvevőre folyamatos és a tömegre vonatkozó információ kijelzése a mozgás során történik.2.2.2. Szakaszos ellenőrző és osztályozó mérlegek.Olyan mérlegek, amelyeken a teher mozgása szakaszos.A teher mozgása a teherfelvevőn szakaszos és a tömegre vonatkozó információ megadása akkor történik, amikor a teher nyugalmi állapotban van.2.3. Részegységek2.3.1. Mérőrendszer.2.3.1.1. Mérőszerkezet.A mérőszerkezet az ellenőrzésre vagy osztályozásra kerülő teher tömegéről ad tájékoztatást. A mérőszerkezet egy nem automatikus működésű mérleg egészét vagy részét alkothatja.Teherfelvevőt, kiegyensúlyozó szerkezetet és esetleg kijelző készüléket tartalmaz, amely például a teher tömegének értékét, vagy ennek az értéknek és egy referencia-értéknek a különbségét mutatja, tömegegységben.2.3.1.2. Indító készülék.A tömegre vonatkozó tájékoztatás megadását utasítással kiváltó készülék.2.3.1.3. Feldolgozó készülék.A mérőszerkezettől származó adatokat jellé átalakító, és ezt a jelet ellenőrző vagy osztályozó utasítássá feldolgozó készülék.2.3.1.4. Kijelző készülék.Egy olyan készülék, amelyik a következő információk közül legalább egyet megad:- az ellenőrzésnek vagy osztályozásnak alávetett teher tömege,- ennek a tömegnek és egy referenciaértéknek a különbsége,- az ellenőrzéshez vagy osztályozáshoz tartozó tömegcsoport.2.3.2. Teher konvejor.A terhet a teherfelvevőre ráhelyező és onnan eltávolító készülék.Ez a mérleg részét képezheti.2.3.3. Beállító készülék.Az alcsoportok tömeghatárainak beállítására szolgáló készülék.2.3.4. Osztályozó készülék.A terheket automatikusan fizikailag különálló alcsoportokra osztó készülék. Nem szükséges, hogy ez a készülék a mérleg részét képezze.2.3.5. Korrekciós készülék (visszacsatolásos készülék).Olyan készülék, amely az eredmények alapján automatikusan helyesbíti a mérleg előtt elhelyezkedő, és a terheket összeállító berendezés beállítását.2.3.6. Számláló.A teherfelvevőre jutott terhek számát jelző (mozgásszámláló), vagy az egyes alcsoportokban a terhek számát jelző (osztályszámláló) készülék.2.4. Szabványos vizsgálóteherAz a teher, amellyel a szabványos határozatlansági zónát (US) vizsgálják a 7.2.1.1. szakaszban megállapított feltételek mellett.2.5. Metrológiai jellemzők2.5.1. Névleges beállítási pont.Tömegegységben kifejezett érték, amit a kezelő a beállítókészülék segítségével előre beállít az egymást követő alcsoportok közötti határok meghatározására.2.5.2. Tényleges beállítási pont.Tömegegységben kifejezett érték, amelyhez viszonyítva két különböző döntés hozható ugyanarra a teherre vonatkozóan, mindegyik ugyanakkora valószínűséggel.2.5.3. Beállítási tartomány.Az a tartomány, amelyben a terhek tömegének egy adott névleges értékéhez tartozó névleges beállítási pont beszabályozható.2.5.4. Beállítási intervallum (egy alcsoport szélessége).Az egymást követő névleges beállítási pontok közötti intervallum, tömegegységben kifejezve.2.5.5. Beállítási hiba.A névleges és a tényleges beállítási pont értéke közötti különbség.2.5.6. Tömegkategória.Az egy adott tömegtartományba tartozó terhek alcsoportja. Az "n" beállítási ponttal a terhelések egész tartománya, 0-tól végtelenig, (n + 1) tömegkategóriába osztható.2.5.7. Alsó mérési határAz a terhelési érték, amely alatt a berendezés nem képes helyesen azonosítani és osztályozni a terhelést abban az alcsoportban, amelyhez tartozik.2.5.8. Határozatlansági zóna.Tömegegységben kifejezett tartomány, amelyen belül a berendezés döntése határozatlan.2.5.8.1. Szabványos határozatlansági zóna (US).A gyártó által megállapított és tömegegységben kifejezett tartomány, amelyen belül a berendezés két különböző döntést hozhat, szabványos vizsgálóteherrel, adott működési sebesség mellett.2.5.8.2. Névleges határozatlansági zóna (Un)A gyártó által megállapított és tömegegységben kifejezett tartomány, amelyen belül a berendezés két különböző döntést hozhat, szabványos vizsgálóteher vagy egy adott termék alkalmazása esetén, adott működési sebesség mellett.2.5.8.3. Tényleges határozatlansági zóna (Ua)A hitelesítő szervezet által megállapított és tömegegységben kifejezett tartomány, amelyen belül a berendezés két különböző döntést hozhat egy szabványos vizsgálóteher vagy egy adott termék alkalmazása esetén, adott működési sebesség mellett.Hagyományos értéke 6 σ (−3-tól + 3 σ-ig), ahol σ a standard szórást jelenti.2.5.9. Ellenőrzési vagy osztályozási sebesség (működési sebesség)Időegység alatt ellenőrzött vagy osztályozott terhek száma.2.5.10. Teherhosszúság.A teher hosszúsága abban az irányban mérve, amelyikben halad.2.5.11. Mérlegelési idő.A tehernek teljesen a teherfelvevőre jutása pillanatától a tömegre vonatkozó információ megadása pillanatáig eltelt idő.2.5.12. Reakcióidő.Az eltelt idő attól a pillanattól számítva, amikor a teher teljes egészében a teherfelvevőre került, addig a pillanatig, amelyben a mérőszerkezet pillanatnyi állapota kevesebb, mint Un értékkel tér el a végső állapottól.METROLÓGIAI JELLEMZŐK+++++ TIFF +++++II. FEJEZETMETROLÓGIAI KÖVETELMÉNYEK3. ÁLTALÁNOS RÉSZ3.1. A mérőszerkezet osztásértékeAmennyiben a mérőszerkezet tömegegységben skálázott kijelzővel rendelkezik, akkor az osztásértéknek és a hitelesítési osztásértéknek teljesítenie kell a nem-automatikus működésű mérlegekre vonatkozó közösségi követelményeket.3.2. A szabványos határozatlansági zóna legnagyobb értékeA 5.1.2. pont követelményeinek sérelme nélkül a szabványos határozatlansági zóna (Us) nem lehet több, mint:- 1 g a 100 g-ig terjedő névleges tömegű terhekre vonatkozóan,- 1 % a 100 g fölötti névleges tömegű terhekre vonatkozóan.3.3. Kapcsolatok a névleges és szabványos határozatlansági zónák közöttA névleges határozatlansági zóna (Un) nem lehet kisebb, mint a szabványos határozatlansági zóna (Us).4. LEGNAGYOBB MEGENGEDETT HIBÁK4.1. Legnagyobb megengedett hibák az EGK-típusjóváhagyásnál4.1.1. Mérőszerkezet.Ha a mérőszerkezet tömegegységben skálázott kijelzőt tartalmaz, akkor az nem automatikus működésű mérlegnek tekintendő, és statikus vizsgálatnál teljesítenie kell a nem automatikus működésű mérlegek legnagyobb megengedett hibáira vonatkozó közösségi követelményeket.4.1.2. Tényleges határozatlansági zóna (Ua).Az V. fejezet szerint végrehajtott vizsgálatok során meghatározott tényleges határozatlansági zóna vagy zónák nem haladhatják meg a szabványos határozatlansági zóna 0,8-szeresét (Us).4.1.3. Beállítási hiba.A beállítási hiba nem haladhatja meg a szabványos határozatlansági zóna 0,5-szeresét (Us).4.1.4. A tényleges beállítási pont időbeli változása.A tényleges beállítási pont időbeli változása nem haladhatja meg a szabványos határozatlansági zóna (Us) 0,5-szeresét 8 órás üzemidő alatt.4.1.5. A tényleges beállítási pont hőmérsékletfüggése.A tényleges beállítási pont 5 °C hőmérsékletváltozás mellett a szabványos határozatlansági zóna (Us) 0,5-szeresét meg nem haladó mértékben változhat.4.1.6. Excentrikus terhelés hatása.Ha a teher excentrikusan is elhelyezhető a teherfelvevőn, akkor az alsó mérési határral megegyező terhelés alkalmazásával, a teherfelvevő bármely pontján, az egyensúlyi helyzetben lévő tömegek kijelzett értékei közötti legnagyobb különbség nem haladhatja meg a szabványos határozatlansági zóna (Us) 0,5-szeresét.4.2. Legnagyobb megengedhető hibák az EGK-elsőhitelesítéskor4.2.1. Mérőszerkezet.Ha a mérőszerkezet tömegegységben skálázott kijelzőt tartalmaz, akkor az nem automatikus működésű mérlegnek tekintendő, és statikus vizsgálatnál teljesítenie kell a nem automatikus működésű mérlegek legnagyobb megengedett hibáira vonatkozó közösségi követelményeket.4.2.2. Tényleges határozatlansági zóna (Ua).Az V. fejezet szerint végrehajtott vizsgálatok során meghatározott tényleges határozatlansági zóna vagy zónák nem haladhatják meg a szabványos határozatlansági zóna 0,8-szeresét (Un).4.2.3. Beállítási hiba.A beállítási hiba nem lépheti túl a névleges határozatlansági zóna 0,8-szeresét (Un).4.2.4. A tényleges beállítási pont időbeli változása.A tényleges beállítási pont időbeli változása nem haladhatja meg a névleges határozatlansági zóna (Un) 0,5-szeresét 8 órányi üzemidő alatt.4.2.5. A tényleges beállítási pont hőmérsékletfüggése.A tényleges beállítási pont 5 °C hőmérsékletváltozás mellett a névleges határozatlansági zóna (Un) 0,5-szeresét meg nem haladó mértékben változhat.4.3. Legnagyobb megengedhető hibák üzemelés közben4.3.1. MérőszerkezetHa a mérőszerkezet tömegegységben skálázott kijelzőt tartalmaz, akkor az nem automatikus működésű mérlegnek tekintendő, és statikus vizsgálatnál teljesítenie kell a nem automatikus működésű mérlegek legnagyobb megengedett hibáira vonatkozó közösségi követelményeket.4.3.2. Tényleges határozatlansági zóna (Ua).Az V. fejezet szerint végrehajtott vizsgálatok során meghatározott tényleges határozatlansági zóna nem haladhatja meg a szabványos határozatlansági zóna 0,8-szeresét (Un).4.3.3. Beállítási hiba.A beállítási hiba nem haladhatja meg a névleges határozatlansági zóna 0,5-szeresét (Un).5. A LEGNAGYOBB MEGENGEDHETŐ HIBÁK ALKALMAZÁSI FELTÉTELEI5.1. Névleges felhasználási feltételek5.1.1. Terhek tömege.A terhek tömegének a berendezés teljesítőképessége két határa közé kell esnie.5.1.2. Alsó mérési határ.Az alsó mérési határ nem lehet kisebb, mint:25 Un ha Un < 200 mg,50 Un ha 200 mg < Un < 500 mg,100 Un ha 500 mg < Un.5.1.3. Mérlegelési idő.A mérlegelési idő nem lehet kevesebb, mint a reakcióidő, és kisebbnek vagy egyenlőnek kell lennie, mint az az idő, amíg a teher teljes egészében a teherfelvevőn van.Az illetékes hatóság azonban eltekinthet ettől a követelménytől, amennyiben a berendezés felépítési és/vagy működési elve ezt lehetővé teszi.A legnagyobb működési sebességnél nem nagyobb sebességek esetén a beállítási hiba és a határozatlansági zóna a 4. szakaszban előírt értékeknél ne legyen nagyobb.5.2. Befolyásoló tényezők5.2.1. Hőmérséklet.A berendezés feleljen meg a 4. szakasz követelményeinek az összes, lényegében állandó hőmérsékleten legalább 25°C tartományban.Amennyiben a berendezés szabályozott hőmérsékleti körülmények közötti üzemre készült, a hőfoktartomány 10°C-ra csökkenthető.A hőmérsékletet lényegében állandónak lehet tekinteni, amennyiben a következő két feltétel teljesül:- a szélső hőmérséklet értékek közötti különbség a vizsgálat során rögzítettek szerint nem haladja meg az 5°C-t,- a hőmérsékletváltozás nem haladja meg az 1°C-t 5 perc alatt.5.2.2. Tápellátás.A tényleges beállítási pont és a tényleges határozatlansági zóna (Ua) feleljen meg a 4. szakasz követelményeinek a tápellátás következő eltérései mellett:a névleges feszültséghez képest − 15 %-tól + 10 %-ig, ésa névleges frekvenciához képest − 2 %-tól + 2 %-ig.5.2.3. Egyéb befolyásoló tényezők.A berendezések feleljenek meg a 4. szakasz követelményeinek, amikor azokra a felszerelés és a rendeltetésszerű használat feltételeiből adódóan az 5.2.1. és 5.2.2. szakaszban meghatározottaktól különböző befolyásoló tényezők hatnak.III. FEJEZETMŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK6. ÁLTALÁNOS RÉSZ6.1. Felhasználási alkalmasságA mérlegeket úgy kell kialakítani, hogy alkalmasak legyenek a szándékolt felhasználásra, és gondos és teherbíró kivitelűek legyenek.6.2. Véletlen elszabályozásA mérlegeket úgy kell megtervezni, hogy a működésüket valószínűleg megzavaró elszabályozások általános esetben ne következhessenek be anélkül, hogy azok hatása ne legyen könnyen észlelhető.6.3. Lengéscsillapító (olajfék)Automata kompenzáló készülékkel kell felszerelni az olyan lengéscsillapítókat, amelyek jellemzőit a hőmérsékletváltozás olyan mértékig befolyásolja, hogy a mérleg tulajdonságai és pontossága kívül esik a megengedett értékeken.A készülék helyes hőmérsékleti állapotát egy jelzés mutatja.Meghatalmazás nélküli személyek nem férhetnek könnyen hozzá a lengéscsillapítóhoz.6.4. KonvejorAmennyiben a konvejor szíjakból, szalagokból vagy láncokból áll, és célja a terhek továbbítása a teherfelvevőre, és ha a szíjak, szalagok vagy láncok feszességszabályozó készülékekkel vannak felszerelve, akkor a készülékek legyenek könnyen hozzáférhetőek, amennyiben a feszesség szabályozása befolyásolhatja a mérlegegység által nyújtott tömegre vonatkozó információt.6.5. Szintezés6.5.1. A mérlegeket vízszintes helyzetben kell használni.6.5.2. Amennyiben a mérlegek mozgathatóak, azokat szintező készülékkel és szintjelzővel kell felszerelni, vagy a 4. szakasz követelményeit akkor is teljesíteniük kell, amikor hosszirányban vagy keresztirányban 5 %-ig terjedően meg vannak billentve.6.5.3. Ha a 6.5.2. pont teljesítésére szintjelzőt szerelnek fel, a szintjelző érzékenysége olyan legyen, hogy a mozgó kijelző alkatrésze legalább 2 mm-es kitérést eredményezzen 0,5 %-os dőlés hatására.6.6. Egyensúlyszabályozó készülék és beállító készülékMind az egyensúlyszabályozó, mind a beállító készülék beállító elemét legalább a névleges határozatlansági zóna egynegyed részén belül kell tudni állítani, függetlenül a mérleg működési módja alapján a mérleg terhelt vagy terheletlen állapotától.6.7. Leszerelhető tömegekA leszerelhető tömegek vagy a közösségi követelményeknek megfelelő közepes vagy annál nagyobb pontossági osztályú súlyok, vagy olyan egyedi tervezésű tömegek legyenek, amelyek alakjuknál fogva megkülönböztethetőek az ilyen súlyoktól és azonosíthatóak a mérleggel.6.8. Leíró jelölések6.8.1. Kötelező jelölések.A mérlegeken a következő jelöléseket kell feltüntetni:–a gyártó azonosító jelölése, |–az importőr azonosító jelölése, amennyiben alkalmazható, |–a mérleg sorszáma és típusjele, |–EGK-típusjóváhagyási jel, |–felső mérési határ: | max… |–alsó mérési határ: | min… |–a névleges határozatlansági zóna: | Un… |–működési sebesség: | … terhek száma/perc |–reakcióidő: | t… s |–a mérőszerkezet hitelesítési osztásértéke a nem-automatikus működésű mérlegekre vonatkozó közösségi követelmények szerint |–hőmérsékleti határok: | … °C/… °C |–elektromos tápfeszültség: | … V |–tápellátás frekvenciája: | … Hz |–a nem közvetlenül a főegységhez csatlakoztatott részegységeken elhelyezett azonosító jelzés. |6.8.2. Kiegészítő jelölések.Az EGK-típusjóváhagyási igazolást kibocsátó metrológiai szolgálat a mérleg konkrét felhasználásától függően egy vagy több kiegészítő jelölést írhat elő az EGK-típusjóváhagyás alkalmával.6.8.3. A leíró jelölések kialakítása.A leíró jelölések kitörölhetetlenek legyenek, és méretüknél, alakjuknál és olvashatóságuknál fogva biztosítsák a mérleg szokásos használati feltételei mellett a könnyű olvasást.Ezeket együtt kell elhelyezni könnyen látható helyen a mérlegen, akár a kijelző közelében lévő adattáblán, akár magán a kijelzőn.Legyen lehetőség a jelöléseket tartalmazó adattábla bélyegzésére, ha annak eltávolítása roncsolás nélkül lehetséges.6.8.4. Bélyegzés.Az adattáblán legyen hely a bélyegzés számára. Amennyiben nincs hely a bélyegzés számára, annak közelében bélyegzési helyet kell kialakítani.IV. FEJEZETMETROLÓGIAI ELLENŐRZÉSEKAz automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegek EGK-típusjóváhagyását és EGK-elsőhitelesítését a 71/316/EGK irányelv szerint kell végrehajtani. E követelmények közül egyesek ebben a fejezetben kerülnek megállapításra.7. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS7.1. EGK-típusjóváhagyás iránti kérelemA kérelemhez csatolni kell az érintett mintaberendezést, valamint a következő információt és dokumentumokat:7.1.1. Metrológiai jellemzők:- a mérőszerkezet különleges jellemzői,- legnagyobb működési sebesség összhangban a tehermozgató konvejor sebességével és a teher hosszával,- a mérőrendszer alkatrészeinek elektromos jellemzői.7.1.2. Dokumentumok:- általános elrendezési rajzok,- fényképek és amennyiben szükséges, a metrológiai szempontból érdekes rajzok vagy részletrajzok,- a működés módját illusztráló elvi ábrák és a berendezés műszaki leírása.7.2. EGK-típusjóváhagyási vizsgálat7.2.1. EGK-típusjóváhagyási vizsgálatok.A mérlegek működési tartományukon belül (alsó és felső mérési határ, valamint a legkisebb és legnagyobb sebességértékek között) feleljenek meg a 3., 4.1 és 5. szakaszokban előírt metrológiai követelményeknek a szabványos határozatlansági zónára (Us) vonatkozó szabványos ellenőrző terhelések alkalmazása mellett.Az esetleg több névleges beállítási ponttal rendelkező mérlegeket legalább két névleges beállítási ponton kell vizsgálni.Szabványos ellenőrző teher.Az EGK-típusjóváhagyási vizsgálatok során szabványos ellenőrző terhet kell használni.A szabványos ellenőrző tehernek meg kell felelnie a következő feltételeknek:–"m" tömeg | = max., min. és 1/2 (max. + min.) |–"l" hosszúság (cm) | = 3m (gramm) ± 20 % |–"h" magasság | = L2 |–állandó tömeg,–szilárd anyag,–nem nedvszívó anyag,–nem elektrosztatikus anyag,–a fémes érintkezést kerülni kell. |7.2.1.1. Statikus vizsgálatok7.2.1.1.1. Excentrikus terhelések vizsgálata.Amennyiben lehetőség van a terhek excentrikus elhelyezésére a teherfelvevőn, a vizsgálatot az alsó mérési határral megegyező terheléssel kell elvégezni, a terhet sorban minden lehetséges pozícióban elhelyezve a teherfelvevőn. A legnagyobb megengedett hiba előírása a 4.1.6. pontban található.7.2.1.1.2. Különleges vizsgálatok olyan mérlegekhez, melyek mérőszerkezete önálló nem automatikus működésű mérlegből áll.A mérleg mérőszerkezetét érzékenységi, diszkriminációs és pontosságvizsgálatoknak kell alávetni, amelyeket nem automatikus működésű mérlegekre vonatkozó közösségi követelmények írnak elő.A legnagyobb megengedett hibák megegyeznek a nem automatikus működésű mérlegekre előírtakkal, figyelembe véve azok hitelesítési osztásértékét és pontossági osztályát.7.2.1.2. Reakcióidő mérése.A reakcióidőt állandó vizsgálati feltételek mellett kell mérni, elkerülve az indokolatlan befolyásoló tényezők hatását. A kapott értékek nem lehetnek nagyobbak, mint a leíró jelöléseken feltüntetett értékek.A 7.1.1. alatt meghatározott és a legnagyobb működési sebességet illető adatok, a teherszállító konvejor sebességének és a teher hosszának függvényében, legyenek összhangban a reakcióidőre megkapott értékekkel.7.2.1.3. Vizsgálatok normál felhasználási feltételek mellett.7.2.1.3.1. Határozatlansági zóna és beállítási hiba.A vizsgálatokat az V. fejezet 10.3. alatt leírt C. módszer szerint kell elvégezni.7.2.1.3.2. A tényleges beállítási pont időfüggése.Ezeket a vizsgálatokat szabványos ellenőrző terhekkel kell elvégezni a mérleg beállítása és a befolyásoló tényezők megváltoztatása nélkül, 8 órás üzemidő alatt, több alkalommal megismételve azt. Az eredmények előállításához e vizsgálatok során elektromos mérési módszerek alkalmazhatók.7.2.1.3.3. A tényleges beállítási pont hőmérséklet-függése.Ezeket az ellenőrzéseket szabványos ellenőrző terhekkel kell elvégezni a mérleg beállítása és a hőmérsékleten kívüli befolyásoló tényezők megváltoztatása nélkül; ezeket több alkalommal meg kell ismételni a gyártó által jelzett hőmérsékleti tartományban. Az eredmények előállításához e vizsgálatok során elektromos mérési módszerek alkalmazhatók.7.2.2. A műszaki követelményeknek való megfelelés vizsgálatai.E vizsgálatokból megállapítható kell, hogy legyen, hogy a berendezések megfelelnek a III. fejezetben előírt műszaki követelményeknek.7.2.3. A vizsgálathoz szükséges eszközök biztosítása.A vizsgálat céljaira a metrológiai szolgálat a kérelmezőtől igényelhet szabványos ellenőrző terheket, mozgató eszközöket, megfelelően képzett személyzetet és a szükséges ellenőrző berendezéseket.7.2.4. A viizsgálat helyeA típusjóváhagyásra beterjesztett berendezések vizsgálata történhet:- vagy a metrológiai szolgálat telephelyén, amely szolgálathoz a kérelmet benyújtották, vagy- bármely más alkalmas helyen, amelyben az érintett metrológiai szolgálat és a kérelmező megállapodtak.8. EGK-ELSŐHITELESÍTÉS8.1. EGK-elsőhitelesítési vizsgálatokA mérlegek a működési tartományukon belül (alsó és felső mérési határ, valamint a legkisebb és a legnagyobb sebességértékek között) feleljenek meg a 3., 4.2., 5. és 6. szakaszokban előírt metrológiai követelményeknek, a névleges határozatlansági zónára (Un) vonatkozó adott termék vagy termékek alkalmazása mellett.Az EGK-elsőhitelesítést az illetékes metrológiai szolgálat végzi egy vagy két lépésben.8.1.1. Az első lépés vizsgálatai.Statikus vizsgálatok végrehajtása a 7.2.1.1. szerint.8.1.2. A második lépés vizsgálatai.A határozatlansági zónát és a beállítási hibát az V. fejezetben leírt módszerek egyikével kell ellenőrizni olyan termékek felhasználásával, amelyekhez a berendezést szánták. Minden esetben legalább az egyik vizsgálat az alsó mérési határon történjen.Vita esetén a C. módszer számít mértékadó módszernek.8.2. Vizsgálati eszközök biztosításaA vizsgálat céljaira a metrológiai szolgálat a kérelmezőtől igényelhet ellenőrző terheket, mozgató eszközöket, megfelelően képzett személyzetet és a szükséges ellenőrző berendezéseket.8.3. Az EGK-elsőhitelesítés helyeAz első lépés a telephelyen vagy az illetékes hitelesítő szervezettel egyeztetett más alkalmas helyen folytatható le; a második lépést a telepítés helyén kell elvégezni.Amennyiben az EGK-elsőhitelesítés egy lépésben történik, azt a telepítés helyén kell végrehajtani.9. IDŐSZAKOS ELLENŐRZÉS9.1. Időszakos vizsgálatokAmennyiben időszakos vizsgálatokat szándékoznak végrehajtani, a 4.3. szakasz alkalmazandó.V. FEJEZETVIZSGÁLATI MÓDSZEREK10.1. NÖVEKMÉNYES MÓDSZER (A. MÓDSZER)10.1.1. Eljárás10.1.1.1. A kívánt terheléssel egyező vizsgálóterhet használnak.10.1.1.2. Az ellenőrizendő beállítási pontot úgy kell beszabályozni, hogy az "elutasítva" jelzés mindig jelenjen meg az "n" mérlegelés alatt.Ha a mérleg két vagy több beállítási ponttal rendelkezik, és ha a beállítási tartománya kicsi, akkor a nem használt beállítási pontot vagy pontokat jelentős távolságra kell elhelyezni a vizsgált beállítási ponthoz képest, hogy elkerülhető legyen az interferencia lehetősége a vizsgálatok során.10.1.1.3. Növelni kell a vizsgálóterhet a mérlegen feltüntetett névleges határozatlansági zóna (Un) körülbelül egy tizedének megfelelő lépéssel, és "n"-szer keresztül kell juttatni a vizsgálóterhet a mérlegen.10.1.1.4. Addig kell növelni a terhet egyszeres növekményekkel, amíg "n" mérlegelés során az "elfogadva" jel legalább egyszer megjelenik.10.1.1.5. Addig kell növelni a terhet egyszeres növekményekkel, amíg "n" mérlegelés során az "elfogadva" jel mindig megjelenik.10.1.1.6. A vizsgálatot folytatni kell több súlynövekménnyel az előbbi ponton túl.10.1.1.7. Az eredményeket rögzíteni kell egy táblázatban.10.1.1.8. Meg kell ismételni a vizsgálati eljárást azonos vizsgáló terhekkel egyszeres lépésekben csökkentve a terheket, vagy véletlenszerűen használva a korábbi pontokban felhasznált vizsgálóterheket.A véletlen eljárás alkalmazásakor minden egyes növekményhez vizsgálóteher szükséges.10.1.1.9. Az eredményeket rögzíteni kell egy táblázatban.10.1.2. Számítások10.1.2.1. A kapott eredményekből százalékban ki kell számítani a selejtek és elfogadások számát.10.1.2.2. Aritmetikai valószínűségi nyomtatványon ábrázolni kell a növekményes terhek és a kiselejtezett százalékos arány közötti viszonyt.10.1.2.3. Abból az egyenes vonalból, amit eredményül kell kapni, ki kell választani egy célszerű szakaszt az 50 %-os pont bármelyik oldalán (a 2,275 % − 50 % és 50 % − 97,725 % intervallumok értékei 2σ-nak felelnek meg).10.1.2.4. Le kell olvasni az ezeknek a pontoknak megfelelő tömegtartományt.10.1.2.5. A tömegtartomány kettővel osztva adja a σ értékét.10.1.2.6. Most megbecsülhető a határozatlansági zóna hagyományos értéke (6σ).10.1.2.7. Az 50 %-os pont értéke (a határozatlansági zóna középpontja) a tényleges beállítási pont értéke.10.1.2.8. A beállítási hiba a névleges beállítási pont és a kapott tényleges beállítási pont értéke közötti különbség.10.2. FEL-LE MÓDSZER (B. MÓDSZER)10.2.1. Eljárás10.2.1.1. Egy ellenőrző terhet kell kiválasztani. Ennek értéke a beállítási pontnál körülbelül a névleges határozatlansági zóna (Un) ötszörösével legyen kisebb.10.2.1.2. Egy "d" adalékterhet kell választani. Ez Un/4 nagyságrendű legyen, ahol Un a mérleg adattábláján feltüntetett névleges határozatlansági zóna. (Ez a teher megfelelő értékű legyen a szabványos súlyok használatának biztosítására és a számítás leegyszerűsítésére, például 10, 20, 50, 100, 200, 500.)10.2.1.3. Az ellenőrző terhet ezután át kell vezetni, majd ismételten át kell vezetni a mérlegen, miután alkalmasan hozzáadott tömeggel megnövelték az átvezetések között a terhelést, úgy hogy az ellenőrző teher plusz a hozzáadott teher Mo össztömege a vizsgált beállítási ponthoz tartozó határozatlansági zónán belül helyezkedjen el.10.2.1.4. A vizsgálat a következőképpen folytatódik:Az Mo teher áthalad az ellenőrző mérlegen. Amennyiben az "elutasítva" jelzés jelenik meg, a második vizsgálat során meg kell ismételni az eljárást Mo + d terheléssel; ha azonban egy "elfogadva" jel jelenik meg, a második vizsgálat Mo-d terhelés átfuttatásából áll.Ez a vizsgálati módszer ismételendő az ellenőrzési eredménytől függően "d" érték hozzáadásával vagy levonásával, amíg el nem érjük az átfuttatások szükséges számát.10.2.1.5. A kapott eredményeket a 10.2.3. pontban ábrázolt vizsgálati táblázatban kell rögzíteni.A táblázatban minden vízszintes vonal egy konkrét Mo ± id terhelési értéknek felel meg, ami a határozatlansági zóna szélességét lefedő vonalak összessége. Minden egyes elvégzett menet eredményét egy kód formájában kell a táblázatban feltüntetni; javasolt "x" használata a teher kiselejtezésekor és "0" használata annak elfogadásakor.10.2.2. Számítások10.2.2.1. Határozatlansági zóna+++++ TIFF +++++Minden egyes Mo ± id soron az "X"-ek és az "O"-k számát össze kell adni: az "X"-ek "Nx" számát és az "O"-k "No" számát minden sorhoz hasonlóképpen össze kell adni.A számítások során a numerikusan kisebb összeget eredményező halmazt kell használni, vagy az X eredményeket, vagy az O eredményeket, mivel az eredmények bármelyik halmaza megközelítőleg ugyanazt a statisztikai információt eredményezi.A határozatlansági zónát a következő képlet használatával számítható ki:U= 9,72dNB - AN2 + 0,029ahol:d = a lépés tehernövekménye (Un/4, lásd 10.2.1.2. pont),i = tehernövekmények száma,ni = az i soron számításba vett eredmények száma,N = az alkalmazott eredmények összessége (No vagy Nx, amelyik a kisebb),A ∑ i·ni,B ∑ i·ni.10.2.2.2. Beállítási pont (2.5.2. pont).A beállítási pont kiszámítása a következő képlettel történik:m = M+ dAN12A plusz előjelet kell alkalmazni, amikor a számítás a selejtekre (X) és a mínusz jelet, amikor a számítás az elfogadásokra (O) épül.A beállítási hibát ezután a tényleges beállítási pont, m (a fenti számítással meghatározva) és a névleges beállítási pont közötti különbségként lehet kiszámítani.10.2.2.3. A számított értékek standard szórása.10.2.2.3.1. Határozatlansági zóna (Ua).Az Ua változó standard szórása (a 10.2.2.1. szakaszban kapottak szerint) megbecsülhető a következő képletből:S=H UNdUa arány függvényében változik a 10.2.2.3.1.1. pontban található táblázat szerint.A határozatlansági zóna kiszámításának matematikai módszere csak az alábbi esetben érvényes:≤1310.2.2.3.1.1. dUa függvényében a következők:d/Ua: | 0,1 | 0,13 | 0,17 | 0,20 | 0,23 | 0,27 | 0,30 | 0,33; |H: | 1,6 | 1,47 | 1,38 | 1,32 | 1,30 | 1,25 | 1,25 | 1,25. |10.2.2.3.2. Beállítási hiba.A m változó standard szórása (a 10.2.2.2-ben meghatározottak szerint) az alábbi képletből becsülhető:S=G UNdUa arány függvényében változik a 10.2.2.3.2.1. pontban található táblázat szerint.A beállítási pont kiszámításának matematikai módszere csak az alábbi esetben érvényes:≤1310.2.2.3.2.1. dUa függvényében a következők:d/Ua: | 0,1 | 0,13 | 0,17 | 0,20 | 0,23 | 0,27 | 0,30 | 0,33; |G: | 0,95 | 0,98 | 1 | 1,02 | 1,05 | 1,08 | 1,1 | 1,12. |10.2.3. Ellenőrző táblázat+++++ TIFF +++++10.3. A KVANTILIS ELEMZÉS MÓDSZERE (C. MÓDSZER)Amennyiben az EGK-típusjóváhagyáshoz ezt a módszert használjuk, a berendezést gyártósort szimuláló szabványos terhekkel kell működtetni. Gyakorlati okoknál fogva az érintett metrológiai szolgálat ezt a vizsgálatot kivételesen egy gyártósoron végezheti olyan termékekkel, amelyekhez a berendezést szánták.10.3.1. Eljárás10.3.1.1. Venni kell a mérlegen feltüntetett névleges határozatlansági zóna (Un) értékét.10.3.1.2. Ki kell számítani a határozatlansági zóna lefedéséhez használandó ellenőrző terhek tömegét (7 db); az ellenőrző terhek tömegét az alábbiak szerint lehet megkapni:m1,7= A ± 1,645 B6 | m2,6= A ± 1,282 B6 | m3,5= A ± 1,842 B6 | m4= A |ahol:A 2B = H - LH és L a tömeg megközelítő értékei a határozatlansági zóna határainál, egy adott beállítási pont mellett.10.3.1.3. Ellenőrizni kell, hogy az ellenőrző terhek a vizsgált beállítási pontra vonatkozóan lefedik a határozatlansági zónát.10.3.1.4. Át kell vezetni minden egyes ellenőrző terhet a mérlegen 50 alkalommal, és a két legkönnyebb és két legnehezebb ellenőrző teher esetében folytatni kell 200 menet eléréséig.Az ellenőrző terheket véletlen sorrendben kell átvinni. Azonban a határozatlansági zóna ellenkező szélső értékeinél az ellenőrző terheket egymás után kell átvinni, olyan időintervallummal elválasztva, amelyik megfelel az ellenőrzés alatt használt működési sebességnek.10.3.2. Az eredményeket táblázatban kell ábrázolni.10.3.2.1. Az eredményeket össze kell foglalni és az 1. táblázat szerint össze kell állítani.10.3.2.2. Meg kell határozni a nw és a nwy értékeket a 2. és 3. táblázatokból n = 50, illetve r = 200 értékek mellett. Összegezni kell az 5. és 6. oszlopokat.10.3.2.3. nwxi2 és niwixiyi értékeit, és össze kell adni a 7., 8. és 9. oszlopokat.103.2.4. Az 1. táblázatban kapott összegekből ki kell számítani a (+++++ TIFF +++++) beállítási pont és a határozatlansági zóna (+++++ TIFF +++++) becsült összegeinek értékeit a 10.3.3. pont szerint.10.3.2.5. 1. TÁBLÁZAT1. oszlop | 2. oszlop | 3. oszlop | 4. oszlop | 5. oszlop | 6. oszlop | 7. oszlop | 8. oszlop | 9. oszlop |x | n | r | i | nw | nwy | nwx | nwx2 | nwxy |x1 | n1 | r1 | 1 | n1w1 | n1w1y1 | n1w1x1 | n1w1x12 | n1w1x1y1 |. | . | . | . | . | . | . | . | . |. | . | . | . | . | . | . | . | . |. | . | . | . | . | . | . | . | . |xi | ni | ri | i | niwi | niwiyi | niwixi | niwixi2 | niwixiyi |. | . | . | . | . | . | . | . | . |. | . | . | . | . | . | . | . | . |. | . | . | . | . | . | . | . | . |xk | nk | rk | k | nkwk | nkwkyk | nkwkxk | nkwkxk2 | nkwkxkyk || | | | ∑1kniwi | ∑1kniwiyi | ∑1kniwixi | ∑1kniwixi2 | ∑1kniwixiyi |ahol:xi = növekményes tömeg,ni = a teljesített menetek száma (50 vagy 200),ri = az xi elfogadásainak száma.10.3.3. A következő mennyiségeket az 1. táblázatban megadott összegekből kell kiszámítani:x=∑nwx∑nwy=∑nwy∑nwS=∑nwx∑nwS=∑nwx∑nwyésb =Ezt követően az+++++ TIFF +++++beállítási pont M becsült értékét az alábbi adja:+++++ TIFF +++++,Az+++++ TIFF +++++határozatlansági zóna Ua becsült értékét az alábbi adja:+++++ TIFF +++++2. TÁBLÁZATn = 50r | nw | nwy |0 [1] | 3,588 | – 8,346 |1 | 5,981 | – 12,282 |2 | 9,669 | – 16,928 |3 | 12,580 | – 19,559 |4 | 15,015 | – 21,097 |5 | 17,111 | – 21,929 |6 | 18,947 | – 22,263 |7 | 20,574 | – 22,226 |8 | 22,024 | – 21,902 |9 | 23,325 | – 21,351 |10 | 24,494 | – 20,614 |11 | 25,516 | – 19,726 |12 | 26,492 | – 18,711 |13 | 27,342 | – 17,591 |14 | 28,104 | – 16,380 |15 | 28,784 | – 15,094 |16 | 29,386 | – 13,744 |17 | 29,915 | – 12,339 |18 | 30,374 | – 10,888 |19 | 30,767 | – 9,399 |20 | 31,096 | – 7,878 |21 | 31,363 | – 6,332 |22 | 32,569 | – 4,766 |23 | 31,715 | – 3,185 |24 | 31,802 | – 1,595 |25 | 31,831 | 0 |26 | 31,802 | 1,595 |27 | 31,715 | 3,185 |28 | 31,569 | 4,766 |29 | 31,363 | 6,332 |30 | 31,096 | 7,878 |31 | 30,767 | 9,399 |32 | 30,374 | 10,888 |33 | 29,915 | 12,339 |34 | 29,386 | 13,744 |35 | 28,784 | 15,094 |36 | 28,104 | 16,380 |37 | 27,342 | 17,591 |38 | 26,492 | 18,711 |39 | 25,546 | 19,726 |40 | 24,494 | 20,614 |41 | 23,325 | 21,351 |42 | 22,024 | 21,902 |43 | 20,574 | 22,226 |44 | 18,947 | 22,263 |45 | 17,111 | 21,929 |46 | 15,015 | 21,097 |47 | 12,580 | 19,559 |48 | 9,669 | 16,928 |49 | 5,981 | 12,282 |50 [1] | 3,588 | 8,346 |3. TÁBLÁZATn = 200r | nw | nwy |0 [2] | 4,831 | – 13,560 |1 | 8,406 | – 21,650 |2 | 14,350 | – 33,384 |3 | 19,414 | – 42,128 |4 | 23,922 | – 49,128 |5 | 28,028 | – 54,932 |6 | 31,820 | – 59,846 |7 | 35,356 | – 64,062 |8 | 38,676 | – 67,710 |9 | 41,812 | – 70,890 |10 | 44,788 | – 73,668 |11 | 47,618 | – 76,102 |12 | 50,320 | – 78,236 |13 | 52,906 | – 80,104 |14 | 55,386 | – 81,736 |15 | 57,768 | – 83,158 |16 | 60,058 | – 84,386 |17 | 62,268 | – 85,444 |18 | 64,398 | – 86,342 |19 | 66,454 | – 87,094 |20 | 68,444 | – 87,714 |21 | 70,368 | – 88,212 |22 | 72,232 | – 88,594 |23 | 74,038 | – 88,872 |24 | 75,788 | – 89,050 |25 | 77,486 | – 89,138 |26 | 79,136 | – 89,138 |27 | 80,738 | – 89,058 |28 | 82,294 | – 88,902 |29 | 83,806 | – 88,676 |30 | 85,276 | – 88,382 |31 | 86,706 | – 88,024 |32 | 88,096 | – 87,608 |33 | 89,450 | – 87,134 |34 | 90,766 | – 86,606 |35 | 92,050 | – 86,028 |36 | 93,298 | – 85,402 |37 | 94,514 | – 84,728 |38 | 95,698 | – 84,012 |39 | 96,850 | – 83,254 |40 | 97,974 | – 82,456 |41 | 99,086 | – 81,620 |42 | 100,132 | – 80,750 |43 | 101,170 | – 79,842 |44 | 102,182 | – 78,904 |45 | 103,166 | – 77,932 |46 | 104,124 | – 76,932 |47 | 105,058 | – 75,902 |48 | 105,968 | – 74,844 |49 | 106,852 | – 73,762 |50 | 107,714 | – 72,652 |51 | 108,552 | – 71,518 |52 | 109,368 | – 70,362 |53 | 110,162 | – 69,182 |54 | 110,936 | – 67,982 |55 | 111,686 | – 66,762 |56 | 112,416 | – 65,520 |57 | 113,126 | – 64,262 |58 | 113,814 | – 62,984 |59 | 114,484 | – 61,688 |60 | 115,134 | – 60,376 |61 | 115,764 | – 59,048 |62 | 116,376 | – 57,704 |63 | 116,968 | – 56,346 |64 | 117,542 | – 54,974 |65 | 118,098 | – 53,588 |66 | 118,636 | – 52,190 |67 | 119,156 | – 50,778 |68 | 119,658 | – 49,354 |69 | 120,144 | – 47,920 |70 | 120,612 | – 46,474 |71 | 121,062 | – 45,018 |72 | 121,496 | – 43,552 |73 | 121,914 | – 42,076 |74 | 122,316 | – 40,590 |75 | 122,700 | – 39,098 |76 | 123,068 | – 37,596 |77 | 123,422 | – 36,086 |78 | 123,758 | – 34,568 |79 | 124,078 | – 33,044 |80 | 124,384 | – 31,512 |81 | 124,674 | – 29,974 |82 | 124,948 | – 28,432 |83 | 125,206 | – 26,882 |84 | 125,450 | – 25,328 |85 | 125,678 | – 23,768 |86 | 125,892 | – 22,040 |87 | 126,090 | – 20,636 |88 | 126,274 | – 19,064 |89 | 126,442 | – 17,488 |90 | 126,596 | – 15,908 |91 | 126,734 | – 14,326 |92 | 126,858 | – 12,740 |93 | 126,968 | – 11,154 |94 | 127,062 | – 9,564 |95 | 127,142 | – 7,972 |96 | 127,208 | – 6,380 |97 | 127,258 | – 4,786 |98 | 127,294 | – 3,192 |99 | 127,316 | – 1,596 |100 | 127,324 | 0 |101 | 127,316 | 1,596 |102 | 127,294 | 3,192 |103 | 127,258 | 4,786 |104 | 127,208 | 6,380 |105 | 127,142 | 7,972 |106 | 127,062 | 9,564 |107 | 126,968 | 11,154 |108 | 126,858 | 12,740 |109 | 126,734 | 14,326 |110 | 126,596 | 15,908 |111 | 126,442 | 17,488 |112 | 126,274 | 19,064 |113 | 126,090 | 20,636 |114 | 125,892 | 22,040 |115 | 125,678 | 23,768 |116 | 125,450 | 25,328 |117 | 125,206 | 26,882 |118 | 124,948 | 28,432 |119 | 124,674 | 29,974 |120 | 124,384 | 31,512 |121 | 124,078 | 33,044 |122 | 123,758 | 34,568 |123 | 123,422 | 36,086 |124 | 123,068 | 37,596 |125 | 122,700 | 39,098 |126 | 122,316 | 40,590 |127 | 121,914 | 42,076 |128 | 121,496 | 43,552 |129 | 121,062 | 45,018 |130 | 120,612 | 46,474 |131 | 120,144 | 47,920 |132 | 119,658 | 49,354 |133 | 119,156 | 50,778 |134 | 118,636 | 52,190 |135 | 118,098 | 53,588 |136 | 117,542 | 54,974 |137 | 116,968 | 56,346 |138 | 116,376 | 57,704 |139 | 115,764 | 59,048 |140 | 115,135 | 60,376 |141 | 114,484 | 61,688 |142 | 113,814 | 62,984 |143 | 113,126 | 64,262 |144 | 112,416 | 65,520 |145 | 111,686 | 66,762 |146 | 110,936 | 67,982 |147 | 110,162 | 69,182 |148 | 109,368 | 70,382 |149 | 108,552 | 71,518 |150 | 107,714 | 72,652 |151 | 106,852 | 73,762 |152 | 105,968 | 74,844 |153 | 105,058 | 75,902 |154 | 104,124 | 76,932 |155 | 103,166 | 77,932 |156 | 102,182 | 78,904 |157 | 101,170 | 79,842 |158 | 100,132 | 80,750 |159 | 99,086 | 81,620 |160 | 97,974 | 82,456 |161 | 96,850 | 83,254 |162 | 95,698 | 84,012 |163 | 94,514 | 84,728 |164 | 93,298 | 85,042 |165 | 92,050 | 86,028 |166 | 90,766 | 86,606 |167 | 89,450 | 87,134 |168 | 88,096 | 87,608 |169 | 86,706 | 88,024 |170 | 85,276 | 88,382 |171 | 83,806 | 88,676 |172 | 82,294 | 88,902 |173 | 80,738 | 89,058 |174 | 79,136 | 89,138 |175 | 77,486 | 89,138 |176 | 75,788 | 89,050 |177 | 74,038 | 88,872 |178 | 72,232 | 88,594 |179 | 70,368 | 88,212 |180 | 68,444 | 87,714 |181 | 66,454 | 87,094 |182 | 64,398 | 86,342 |183 | 62,268 | 85,444 |184 | 60,058 | 84,386 |185 | 57,768 | 83,158 |186 | 55,386 | 81,736 |187 | 52,906 | 80,104 |188 | 50,320 | 78,236 |189 | 47,618 | 76,102 |190 | 44,788 | 73,668 |191 | 41,812 | 70,890 |192 | 38,676 | 67,710 |193 | 35,356 | 64,062 |194 | 31,820 | 59,846 |195 | 28,028 | 54,932 |196 | 23,922 | 49,128 |197 | 19,414 | 42,128 |198 | 14,350 | 33,384 |199 | 8,406 | 21,560 |200 [2] | 4,831 | 13,560 |[1] Ebben a sorban az nw és az nwy értékeit csak a legmagasabb x értékhez szabad használni, amikor r = 0 vagy az x legalacsonyabb értékét, amikor r = 50.[2] Ebben a sorban az nw és az nwy értékeit csak a legmagasabb x értékhez szabad használni, amikor r = 0 vagy az x legalacsonyabb értékét, amikor r = 200.--------------------------------------------------