title: A Bizottság (EU) 2021/1269 felhatalmazáson alapuló irányelve (2021. április 21.) az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvnek a fenntarthatósági tényezőknek a termékirányítási kötelezettségekbe való integrálása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  2021.8.2.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 277/137

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1269 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE
         (2021. április 21.)
         az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvnek a fenntarthatósági tényezőknek a termékirányítási kötelezettségekbe való integrálása tekintetében történő módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (12) bekezdésére, valamint 24. cikke (13) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az uniós gazdaság hosszú távú versenyképességének biztosításához kulcsfontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntarthatóbb, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átállás a fenntartható fejlődési célokkal összhangban. 2016-ban az Unió megkötötte a Párizsi Megállapodást (2). A Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja azt a célt tűzi ki, hogy az éghajlatváltozásra adott választ meg kell erősíteni többek között úgy, hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel.

                     (2)

                     Ezt a kihívást felismerve a Bizottság 2019 decemberében előterjesztette az európai zöld megállapodást (3). A zöld megállapodás új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-től megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. E célkitűzés megköveteli, hogy a befektetők egyértelmű jelzéseket kapjanak a befektetéseiket illetően, hogy elkerüljék a meg nem térülő eszközöket és fenntartható finanszírozáshoz jussanak.

                     (3)

                     2018 márciusában a Bizottság közzétette „A fenntartható növekedés finanszírozása” című cselekvési tervét (4), amelyben ambiciózus és átfogó fenntartható finanszírozási stratégiát határoz meg. A cselekvési tervben meghatározott egyik célkitűzés a tőkeáramlások átirányítása a fenntartható befektetések felé a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében.

                     (4)

                     A cselekvési terv megfelelő végrehajtása ösztönzi a befektetők fenntartható befektetések iránti keresletét. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvben (5) meghatározott termékirányítási követelményeken belül figyelembe kell venni a fenntarthatósági tényezőket és a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket.

                     (5)

                     A pénzügyi eszközöket előállító és forgalmazó befektetési vállalkozásoknak figyelembe kell venniük a fenntarthatósági tényezőket minden pénzügyi eszköz termékjóváhagyási folyamatában, valamint az egyéb termékirányítási és -felügyeleti intézkedésekben minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelyet fenntarthatósággal kapcsolatos profillal rendelkező pénzügyi eszközt kereső ügyfeleknek kívánnak forgalmazni.

                     (6)

                     Figyelembe véve, hogy a célpiacot megfelelően tagolt szinten kell meghatározni, nem elegendő egy olyan általános nyilatkozat, miszerint a pénzügyi eszköz fenntarthatósággal kapcsolatos profillal rendelkezik. A pénzügyi eszközöket előállító és forgalmazó befektetési vállalkozásoknak ehelyett pontosan meg kell határozniuk, hogy az adott pénzügyi eszközt melyik, fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzésekkel rendelkező ügyfélcsoportnak szánták forgalmazásra.

                     (7)

                     Annak biztosítása érdekében, hogy a fenntarthatósági tényezőkkel rendelkező pénzügyi eszközök könnyen hozzáférhetőek maradjanak a fenntarthatósági preferenciákkal nem rendelkező ügyfelek számára is, a befektetési vállalkozások számára nem indokolt előírni olyan ügyfélcsoportok azonosítását, amelyek igényeivel, jellemzőivel és céljaival a pénzügyi eszköz nem összeegyeztethető.

                     (8)

                     A pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezőit átlátható módon kell bemutatni annak érdekében, hogy a forgalmazó meg tudja adni a releváns információkat az ügyfeleinek vagy potenciális ügyfeleinek.

                     (9)

                     Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv módosításai
            Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv a következőképpen módosul:

                        1.

                        az 1. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

                           „(5)   »fenntarthatósági tényezők«: az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének 24. pontjában meghatározott fenntarthatósági tényezők.

                           (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).”;"

                        2.

                        a 9. cikk a következőképpen módosul:

                                    a)

                                    a (9) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(9)   A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy minden egyes pénzügyi eszköz esetében kellő részletességgel azonosítsák a potenciális célpiacot, és meghatározzák az ügyféltípust vagy ügyféltípusokat, amelyeknek az igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is – a pénzügyi eszköz összeegyeztethető. E folyamat részeként a vállalkozás azonosítja azon ügyfélcsoportot vagy ügyfélcsoportokat, amelyeknek igényei, jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a pénzügyi eszközzel, kivéve, ha a pénzügyi eszközök fenntarthatósági tényezőket vesznek figyelembe. Amennyiben befektetési vállalkozások együttműködve állítanak elő egy pénzügyi eszközt, csak egy célpiacot kell azonosítani.”;

                                    b)

                                    a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(11)   A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára annak meghatározását, hogy egy pénzügyi eszköz megfelel-e a célpiac azonosított igényeinek, jellemzőinek és céljainak, beleértve a következő elemek vizsgálatát:

                                                   a)

                                                   a pénzügyi eszköz kockázat/nyereség profilja összeegyeztethető a célpiaccal;

                                                   b)

                                                   a pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezői adott esetben összeegyeztethetők a célpiaccal;

                                                   c)

                                                   a pénzügyi eszköz kialakításánál az ügyfél javát szolgáló jellemzők irányadók és nem olyan üzleti modell, amelynek esetében a nyereségesség rossz ügyféleredményen alapul.”;

                                    c)

                                    a (13) bekezdés a következő második albekezdéssel egészül ki:
                                    „A pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezőit átlátható módon kell bemutatni és azoknak releváns információkat kell biztosítaniuk a forgalmazók számára ahhoz, hogy megfelelően figyelembe tudják venni az ügyfél vagy potenciális ügyfél fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseit.”;

                                    d)

                                    a (14) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(14)   A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy az általuk előállított pénzügyi eszközöket rendszeresen vizsgálják felül, figyelembe véve minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az azonosított célpiac számára jelentett potenciális kockázatot. A befektetési vállalkozásoknak mérlegelniük kell, hogy a pénzügyi eszköz továbbra is összhangban van-e a célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is – és forgalmazása a célpiac számára történik-e, vagy hogy olyan ügyfelekhez jut-e el, akiknek az igényei, jellemzői és céljai nem egyeztethetők össze a pénzügyi eszközzel.”

                        3.

                        a 10. cikk a következőképpen módosul:

                                    a)

                                    a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(2)   A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy rendelkezzenek megfelelő termékirányítási szabályokkal, amelyek biztosítják, hogy az általuk kínálni vagy ajánlani szándékozott termékek és szolgáltatások összeegyeztethetők legyenek az azonosított célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is –, és hogy a tervezett forgalmazási stratégia összhangban legyen az azonosított célpiaccal. A befektetési vállalkozásoknak megfelelően azonosítaniuk és értékelniük kell azon ügyfelek körülményeit és igényeit, akikre összpontosítani kívánnak, biztosítandó, hogy az ügyfelek érdekei ne sérüljenek kereskedelmi vagy finanszírozási nyomásból eredően. E folyamat részeként a befektetési vállalkozások azonosítják azon ügyfélcsoportot, amelynek igényei, jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a termékkel vagy szolgáltatással, kivéve, ha a pénzügyi eszközök fenntarthatósági tényezőket vesznek figyelembe.”;

                                    b)

                                    az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(5)   A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy az általuk kínált vagy ajánlott befektetési termékeket és az általuk nyújtott szolgáltatásokat rendszeresen vizsgálják felül, figyelembe véve minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az azonosított célpiac számára jelentett potenciális kockázatot. A vállalkozásoknak legalább azt értékelniük kell, hogy az adott termék vagy szolgáltatás továbbra is összhangban van-e az azonosított célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is –, és hogy a tervezett forgalmazási stratégia továbbra is megfelelő-e. A vállalkozásoknak újra kell mérlegelniük a célpiacot és/vagy aktualizálniuk a termékirányítási szabályokat, ha tudomásukra jut, hogy egy konkrét termék vagy szolgáltatás kapcsán rosszul azonosították a célpiacot, vagy hogy a termék vagy szolgáltatás többé nem felel meg az azonosított célpiac körülményeinek, például ha a termék piaci változások miatt illikviddé vagy nagyon volatilissá válik.”

            2. cikk
            Átültetés

               (1)   A tagállamok legkésőbb 2022. augusztus 21-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
               A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2022. november 22-től kezdődően alkalmazzák.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

            3. cikk
            Hatálybalépés
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            4. cikk
            Címzettek
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2021. április 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

            (2)  A Tanács (EU) 2016/1841 határozata (2016. október 5.) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 282., 2016.10.19., 1. o.).

            (3)  COM(2019) 640 final.

            (4)  COM(2018) 97 final.

            (5)  A Bizottság (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve (2016. április 7.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzeszközeinek védelme, a termékirányítási kötelezettségek, valamint a díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 500. o.).


title: A Bizottság (EU) 2021/1270 felhatalmazáson alapuló irányelve (2021. április 21.) a 2010/43/EU irányelvnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) esetében figyelembe veendő fenntarthatósági kockázatok és fenntarthatósági tényezők tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  2021.8.2.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 277/141

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1270 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE
         (2021. április 21.)
         a 2010/43/EU irányelvnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) esetében figyelembe veendő fenntarthatósági kockázatok és fenntarthatósági tényezők tekintetében történő módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (2) bekezdésére és 51. cikke (4) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az uniós gazdaság hosszú távú versenyképességének biztosításához kulcsfontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntarthatóbb, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átállás a fenntartható fejlődési célokkal összhangban. 2016-ban az Unió megkötötte a Párizsi Megállapodást (2). A Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja azt a célt tűzi ki, hogy az éghajlatváltozásra adott választ meg kell erősíteni többek között úgy, hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel.

                     (2)

                     Ezt a kihívást felismerve a Bizottság 2019 decemberében előterjesztette az európai zöld megállapodást (3). A zöld megállapodás új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-től megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. E célkitűzés megköveteli, hogy a befektetők egyértelmű jelzéseket kapjanak a befektetéseiket illetően, hogy elkerüljék a meg nem térülő eszközöket és fenntartható finanszírozáshoz jussanak.

                     (3)

                     2018 márciusában a Bizottság közzétette „A fenntartható növekedés finanszírozása” című cselekvési tervét (4), amelyben ambiciózus és átfogó fenntartható finanszírozási stratégiát határoz meg. A cselekvési tervben meghatározott egyik célkitűzés a tőkeáramlások átirányítása a fenntartható befektetések felé a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében. Az ezt követő, 2018 májusában közzétett jogalkotási kezdeményezéseket (5) alátámasztó hatásvizsgálat alapján egyértelműsíteni kell, hogy az alapkezelő társaságoknak a befektetők irányában fennálló kötelezettségeik részeként figyelembe kell venniük a fenntarthatósági tényezőket. Az alapkezelő társaságoknak ezért nemcsak az összes releváns pénzügyi kockázatot kell folyamatosan értékelniük, hanem az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) említett valamennyi releváns fenntarthatósági kockázatot is, amelyek előfordulásuk esetén tényleges vagy potenciális lényeges negatív hatást gyakorolhatnak a befektetés értékére. A 2010/43/EU bizottsági irányelv (7) nem említi kifejezetten a fenntarthatósági kockázatokat. Ezen okból és a belső eljárások és szervezeti szabályok megfelelő végrehajtásának és betartásának biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az alapkezelő társaságok eljárásai, rendszerei és belső kontrolljai tükrözik a fenntarthatósági kockázatokat, és hogy technikai kapacitásra és tudásra van szükség e kockázatok elemzéséhez.

                     (4)

                     Annak elkerülése érdekében, hogy egyenlőtlen versenyfeltételek alakuljanak ki az alapkezelő társaságok és azon befektetési társaságok esetében, amelyek nem jelöltek ki alapkezelő társaságot, továbbá az egységes piac működésében ennek következtében jelentkező széttöredezettség, következetlenség és kiszámíthatatlanság elkerülése érdekében a fenntarthatósági kockázatok integrálására vonatkozó szabályokat a befektetési társaságokra is alkalmazni kell, az arányosság elvének figyelembevételével.

                     (5)

                     A befektetővédelem magas színvonalának fenntartása érdekében az alapkezelő társaságoknak azon összeférhetetlenség-típusok azonosításakor, amelyek fennállása sértheti az ÁÉKBV érdekeit, figyelembe kell venniük azokat az összeférhetetlenségeket is, amelyek a fenntarthatósági kockázatok eljárásaikba, rendszereikbe és belső kontrolljaikba történő integrálása következtében merülhetnek fel. Ezen összeférhetetlenségek közé tartozhatnak az érintett személyzet javadalmazásából vagy személyes ügyleteiből eredő összeférhetetlenségek, az adott esetben zöldrefestést, megtévesztő értékesítést vagy a befektetési stratégiák megtévesztő bemutatását eredményező összeférhetetlenségek, valamint az ugyanazon alapkezelő társaság által kezelt különböző ÁÉKBV-k közötti összeférhetetlenségek.

                     (6)

                     Az (EU) 2019/2088 rendelet értelmében azok az alapkezelő társaságok vagy befektetési társaságok, amelyek kötelesek figyelembe venni befektetési döntéseik fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, vagy amelyek ezeket a főbb káros hatásokat önként veszik figyelembe, kötelesek közzétenni, hogy átvilágítási politikájuk hogyan veszi figyelembe ezeket a főbb káros hatásokat. Az (EU) 2019/2088 rendelet és a 2010/43/EU irányelv közötti összhang biztosítása érdekében ennek a kötelezettségnek a 2010/43/EU irányelvben is tükröződnie kell.

                     (7)

                     A 2010/43/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 2010/43/EU irányelv módosítása
            A 2010/43/EU irányelv a következőképpen módosul:

                        1.

                        a 3. cikk a következő 11. és 12. ponttal egészül ki:

                                    „11.

                                    „fenntarthatósági kockázat”: az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének 22. pontjában meghatározott fenntarthatósági kockázat;

                                    12.

                                    „fenntarthatósági tényezők”: az (EU) 2019/2088 rendelet 2. cikkének 24. pontjában meghatározott fenntarthatósági tényezők.

                           (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).”;"

                        2.

                        a 4. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                        „A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az alapkezelő társaságok az első albekezdésben meghatározott előírásoknak való megfelelés során figyelembe vegyék a fenntarthatósági kockázatokat.”;

                        3.

                        az 5. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

                           „(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott célokból az alapkezelő társaságok rendelkezzenek a fenntarthatósági kockázatok hatékony integrálásához szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel.”;

                        4.

                        a szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:

                           „5a. cikk
                           A befektetési társaságok kötelezettsége a fenntarthatósági kockázatoknak az ÁÉKBV-k kezelésébe történő integrálására
                           A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetési társaságok integrálják a fenntarthatósági kockázatokat az ÁÉKBV-k kezelésébe, figyelembe véve a befektetési társaságok üzleti tevékenységének jellegét, nagyságrendjét és összetettségét.”

                        5.

                        a 9. cikk (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:

                                    „g)

                                    legyen felelős a fenntarthatósági kockázatoknak az a)–f) pontban említett tevékenységekbe történő integrálásáért.”;

                        6.

                        a 17. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

                           „(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amikor az alapkezelő társaságok azonosítják azokat az összeférhetetlenség-típusokat, amelyek fennállása sértheti az ÁÉKBV érdekeit, a szóban forgó alapkezelő társaságok vegyék figyelembe azokat az összeférhetetlenség-típusokat is, amelyek a fenntarthatósági kockázatok eljárásaikba, rendszereikbe és belső kontrolljaikba történő integrálása következtében merülhetnek fel.”

                        7.

                        a 23. cikk a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:

                           „(5)   „A tagállamok előírják, hogy az alapkezelő társaságok az (1)–(4) bekezdésben meghatározott követelményeknek való megfelelés során vegyék figyelembe a fenntarthatósági kockázatokat.

                           (6)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amikor az alapkezelő társaságok vagy adott esetben a befektetési társaságok az (EU) 2019/2088 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában leírtaknak vagy az említett rendelet 4. cikkének (3) vagy (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően figyelembe veszik a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, akkor a szóban forgó alapkezelő társaságok vagy befektetési társaságok figyelembe vegyék ezeket a főbb káros hatásokat az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott követelményeknek való megfelelés során.”;

                        8.

                        a 38. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                        „A kockázatkezelési politikának tartalmaznia kell azokat az eljárásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az alapkezelő társaság képes legyen az általa kezelt valamennyi ÁÉKBV tekintetében felmérni az adott ÁÉKBV piaci, likviditási, fenntarthatósági és partnerkockázatnak való kitettségét, továbbá az ÁÉKBV kitettségét minden olyan egyéb kockázatnak, ideértve a működési kockázatokat is, amelyek az általa kezelt valamennyi ÁÉKBV tekintetében lényegesek lehetnek.”

            2. cikk
            Átültetés

               (1)   A tagállamok legkésőbb 2022. július 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
               A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2022. augusztus 1-től kezdődően alkalmazzák.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

            3. cikk
            Hatálybalépés
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            4. cikk
            Címzettek
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2021. április 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

            (2)  A Tanács (EU) 2016/1841 határozata (2016. október 5.) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 282., 2016.10.19., 1. o.).

            (3)  COM(2019) 640 final.

            (4)  COM(2018) 97 final.

            (5)  SWD(2018) 264 final

            (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

            (7)  A Bizottság 2010/43/EU irányelve (2010. július 1.) a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és az alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 176., 2010.7.10., 42. o.).