title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a tudományos és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából, egyes ólom- és hat vegyértékű krómvegyületeknek a (szakmai célú) polgári felhasználású robbanóanyagok elektromos és elektronikus gyújtószerkezeteiben való használatára megadott mentesség tekintetében történő módosításáról

text:
               INDOKOLÁS

               1.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS HÁTTERE

               Ez a felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából egyes, ólmot és hat vegyértékű krómot tartalmazó alkalmazásokra vonatkozó mentesség tekintetében módosítja az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  1
                (átdolgozás) (a továbbiakban: RoHS 2 irányelv) III. mellékletét.

               A RoHS 2 irányelv 4. cikke egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról rendelkezik. Az irányelv 2011. július 21-én lépett hatályba.

               A RoHS 2 irányelv II. mellékletében felsorolt jelenleg korlátozott anyagok a következők: az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek (PBB), a polibrómozott difenil-éterek (PBDE), a bisz(2-etilhexil)-ftalát (DEHP), a benzil-butil-ftalát (BBP), a dibutil-ftalát (DBP) és a diizobutil-ftalát (DIBP). A RoHS 2 irányelv III. és IV. melléklete felsorolja az elektromos és elektronikus berendezések azon anyagait és alkatrészeit, amelyek adott alkalmazásokban mentességet élveznek a RoHS 2 irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében az anyagokra vonatkozóan előírt korlátozás alól.

               Az 5. cikk rendelkezik a III. és a IV. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazításáról (mentességek jegyzékbe vételéről, megújításáról, módosításáról, visszavonásáról, illetve törléséről). Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a III. és a IV. mellékletbe csak akkor vehetők fel további mentességek, ha ez nem gyengíti az 1907/2006/EK rendelet
                  2
                (a REACH rendelet) által a környezet és az egészség tekintetében biztosított védelmet, és ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül: tudományos szempontból vagy műszakilag nem kivitelezhető az anyagok kivonása vagy helyettesítése a tervezés módosításával, illetve olyan anyagok vagy alkatrészek használatával, amelyekhez nem szükségesek a II. mellékletben felsorolt anyagok; nincs biztosítva a helyettesítő anyagok megbízhatósága; vagy a helyettesítés által okozott összes káros környezeti, egészségügyi és a fogyasztók biztonságát érintő hatás várhatóan meghaladja az így elért összes környezeti, egészségügyi és a fogyasztók biztonságát érintő előnyt.

               A mentességekről és azok időtartamáról szóló határozatoknak figyelembe kell továbbá venniük a helyettesítő anyagok meglétét és a helyettesítés társadalmi-gazdasági hatását; a mentességek időtartamáról szóló határozatoknak pedig figyelembe kell venniük az innovációra gyakorolt minden lehetséges hatást. A mentesség átfogó hatásait adott esetben életciklus-szemléletet alkalmazva kell vizsgálni.

               Az 5. cikk (1) bekezdése értelmében az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 20. cikkel összhangban egyedi felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezhet az elektromos és elektronikus berendezések anyagainak és alkatrészeinek adott alkalmazásokban a III. és a IV. mellékletben található jegyzékekbe történő felvételéről. Az 5. cikk (3) bekezdése és az V. melléklet állapítja meg a mentességek megadására, megújítására vagy visszavonására irányuló kérelmek benyújtási eljárását.

               2.AZ AKTUS ELFOGADÁSÁT MEGELŐZŐ KONZULTÁCIÓK

               A RoHS 2 irányelv kihirdetése óta a Bizottsághoz az 5. cikk (3) bekezdése és az V. melléklet rendelkezéseivel összhangban számos kérelem érkezett a gazdasági szereplőktől, mind új mentességek engedélyezése, mind érvényben lévő mentességek megújítása érdekében
                  3
               .

               A Bizottsághoz 2018 januárjában új mentesség iránti kérelem érkezett az ólom- és a hat vegyértékű krómvegyületek (szakmai célú) polgári felhasználású robbanóanyagok elektromos és elektronikus gyújtószerkezeteiben való használatára vonatkozóan (a 2018-2. sz. kérelem).

               A mentességre irányuló kérelem értékelése céljából a Bizottság az előírt műszaki és tudományos értékelés elvégzését célzó tanulmányt indított, amelynek keretén belül az érdekeltekkel a kérelemmel kapcsolatban héthetes, a vélemények kifejtését célzó, online konzultációt
                  4
                folytatott. Az érdekeltekkel folytatott konzultáció ideje alatt két észrevétel érkezett.

               A kérelem értékelését tartalmazó végleges jelentés közzétételre került
                  5
               ; az érdekelt feleket értesítették.

               Ezt követően, 2019. október 21-én a Bizottság szakértői ülésen konzultált a RoHS 2 irányelv szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal foglalkozó, a tagállamok szakértőiből álló csoporttal. A szakértők egyetértettek az előterjesztett tervezettel; a szakértők egy nagy csoportja tartózkodott a hozzászólástól. Az anyag korlátozása alóli mentesség kapcsán sor került az 5. cikk (3)–(7) bekezdésében előírt valamennyi alkalmazandó intézkedésre
                  6
               . A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban a felhatalmazáson alapuló irányelv tervezete négy héten keresztül nyilvánosan elérhető volt véleménynyilvánítás céljából a minőségi jogalkotási portálon. Észrevétel nem érkezett. A Tanács és az Európai Parlament valamennyi intézkedésről értesítést kapott.

               A végleges jelentés mindenekelőtt a következő műszaki információkat és értékelést emelte ki:

               ·Az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek olyan elektromos és elektronikus gyutacsok részei, amelyeket elsősorban ásványok (pl. építőkövek, ércek és nemesfémek) bányászata, valamint építési és bontási tevékenységek (pl. alagútépítés, kémények és épületek bontása) során használnak. A szóban forgó gyújtószerkezeteket integrált mentőrendszer-elemekbe is beépítik, például áradás utáni károk, hó- és jégtorlaszok vagy kidőlt fák okozta fennakadások elhárításának céljával. Az ólom- és a hat vegyértékű krómvegyületek az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek olyan lényegi részeiben kerülnek felhasználásra, mint az elektromos gyújtófejek, a primer robbanótöltetek és a pirotechnikai késleltető töltetek.

               ·Jelenleg nincs olyan alternatíva az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetekben felhasznált ólom-diazid, ólomstifnát, ólom-dipikramát, narancssárga ólom (ólom-tetraoxid) és ólom-dioxid, valamint a hosszú időzítésű pirotechnikai késleltető töltetekben felhasznált bárium-kromát helyettesítésére, amely megfelelne az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek biztonságos működéséhez szükséges valamennyi alapvető követelménynek.

               A mentesség iránti kérelem által érintett alkalmazások a 11. kategóriába
                  7
                tartoznak; a mentesség iránti kérelem ezért a 2011/65/EU irányelv III. mellékletéhez kapcsolódik. Azt biztosítandó, hogy a kért mentesség – a 2011/65/EU irányelv 5. cikkének megfelelően – ne gyengítse a REACH-rendelet által a környezet és az egészség tekintetében biztosított védelmet, a szóban forgó ólom- és hat vegyértékű krómvegyületeknek szerepelniük kell a mentesség szövegében. Emellett a mentesség iránti kérelem eleget tesz az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott releváns kritériumok legalább egyikének. Mivel az érintett alkalmazások esetében megbízható alternatívák jelenleg még nem állnak rendelkezésre, és valószínűleg a közeljövőben sem fognak a piacra kerülni, indokolt a mentességet az öt éves maximális érvényességi időtartamra megadni. Tekintve, hogy még nem elérhetők megbízható helyettesítő anyagok, a helyettesítéshez kapcsolódó negatív társadalmi-gazdasági hatások ezen időszakban nem várhatók. A megadott érvényességi időtartam vélhetően nem gyakorol kedvezőtlen hatást az innovációra.

               3.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS JOGI ELEMEI

               A felhatalmazáson alapuló irányelv egyes alkalmazásokban mentességet biztosít egyes ólom- és hat vegyértékű krómvegyületek használatára vonatkozóan a 2011/65/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében előírt korlátozások alól, amely mentességet fel kell venni az irányelv III. mellékletébe.

               A jogi eszköz a 2011/65/EU irányelv rendelkezéseinek és különösen az 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt vonatkozó követelményeknek megfelelően: felhatalmazáson alapuló irányelv.

               A felhatalmazáson alapuló irányelv célja hozzájárulni az emberi egészség és a környezet védeleméhez, továbbá közelíteni egymáshoz az elektromos és elektronikus berendezések területén a belső piac működésének biztosítására vonatkozó rendelkezéseket azáltal, hogy adott alkalmazásokban engedélyezi egyes, egyébként tiltott anyagok felhasználását a RoHS 2 irányelv rendelkezéseivel és feltételeivel összhangban, valamint az abban meghatározott, a III. és a IV. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítását szolgáló eljárásnak megfelelően.

               Az arányosság elvének megfelelően az intézkedés nem lépi túl a céljának eléréséhez szükséges mértéket.

               A felhatalmazáson alapuló irányelv nincs hatással az uniós költségvetésre.

               A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

               (2021.1.15.)

               a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a tudományos és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából, egyes ólom- és hat vegyértékű krómvegyületeknek a (szakmai célú) polgári felhasználású robbanóanyagok elektromos és elektronikus gyújtószerkezeteiben való használatára megadott mentesség tekintetében történő módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2011. június 8-i 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  8
                és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

               mivel:

               (1)A 2011/65/EU irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések ne tartalmazzák az irányelv II. mellékletében felsorolt veszélyes anyagokat. Ez a korlátozás azonban nem vonatkozik az említett irányelv III. mellékletében felsorolt egyes, mentességben részesülő alkalmazásokra.

               (2)A 2011/65/EU irányelv hatálya alá tartozó elektromos és elektronikus berendezések kategóriáit az említett irányelv I. melléklete sorolja fel.

               (3)Az ólom és a hat vegyértékű króm a 2011/65/EU irányelv II. mellékletében felsorolt korlátozott anyagok.

               (4)A Bizottsághoz 2018. január 19-én a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően a szóban forgó irányelv III. melléklete alóli mentesség iránti kérelem érkezett az ólom- és a hat vegyértékű krómvegyületek (szakmai célú) polgári felhasználású robbanóanyagok elektromos és elektronikus gyújtószerkezeteiben történő használatára vonatkozóan (a továbbiakban: kért mentesség).

               (5)A kérelem értékelése keretében a 2011/65/EU irányelv 5. cikkének (7) bekezdésével összhangban sor került az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra. A konzultációk során beérkezett észrevételek nyilvánosan hozzáférhetők egy erre a célra létrehozott honlapon.

               (6)Egyes ólom- és hat vegyértékű krómvegyületeket elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek olyan lényegi részeiben kerülnek felhasználásra, mint az elektromos gyújtófejek, a primer robbanótöltetek és a pirotechnikai késleltető töltetek. Az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek azon elektromos és elektronikus gyutacsok részét képezik, amelyeket elsősorban ásványi anyagok bányászata, építési és bontási tevékenységek során, valamint integrált mentőrendszer-elemekhez használnak.

               (7)Jelenleg nincs olyan alternatíva az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetekben felhasznált ólom-diazid, ólomstifnát, ólom-dipikramát, narancssárga ólom (ólom-tetraoxid) és ólom-dioxid, valamint a hosszú időzítésű pirotechnikai késleltető töltetekben felhasznált bárium-kromát helyettesítésére, amely megfelelne az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek biztonságos működéséhez szükséges valamennyi alapvető követelménynek.

               (8)Alternatív anyagok hiányában az ólom-diazid, az ólomstifnát, az ólom-dipikramát, a narancssárga ólom (ólom-tetraoxid), az ólom-dioxid és a bárium-kromát helyettesítése vagy kivonása az elektromos és elektronikus gyújtószerkezetek egyes összetevői esetében tudományosan és műszakilag kivitelezhetetlen. A mentesség összhangban van az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  9
               , és ennélfogva nem gyengíti a környezet és az egészség tekintetében a rendelet által biztosított védelmet.

               (9)Ezért indokolt megadni a kért mentességet, és a 2011/65/EU irányelv III. mellékletében feltüntetni a hatálya alá tartozó alkalmazásokat az elektromos és elektronikus berendezések 11. kategóriájában.

               (10)A 2011/65/EU irányelv 5. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően a kérelmezett mentességet a [ezen irányelv Hivatalos Lapban való kihirdetésének napja]-tól/-től számított 5 éves időtartamra kell megadni. Tekintettel a megbízható helyettesítő anyagok felkutatására irányuló folyamatos erőfeszítések eredményeire, a mentesség időtartama valószínűleg nem gyakorol kedvezőtlen hatást az innovációra.

               (11)A 2011/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

               1. cikk

               A 2011/65/EU irányelv III. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

               2. cikk

               (1)A tagállamok legkésőbb [az ezen irányelv hatálybalépését követő 5. hónap utolsó napja]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

               Ezeket a rendelkezéseket [az ezen irányelv hatálybalépését követő 5. hónap utolsó napja + 1 nap]-tól/-től alkalmazzák.

               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

               3. cikk

               Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, 2021.1.15-én.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        HL L 174., 2011.7.1., 88. o.

                     (2)

                        HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

                     (3)

                        Ezek listája az alábbi internetcímen érhető el:
                  http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/adaptation_hu.htm

                     (4)

                  A konzultáció időtartama
                  : 2018. október 31-től 2018. december 19-ig.

                     (5)

                     https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e6bf135-f0b9-11e9-a32c-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-120742148

                     (6)

                        A szükséges adminisztratív lépések listája megtalálható a
                  Bizottság honlapján
                  . Az eljárás aktuális állása minden egyes felhatalmazáson alapuló jogiaktus-tervezet esetében megtekinthető a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok intézményközi nyilvántartásában a következő címen:
                  https://webgate.ec.europa.eu/regdel/#/home
                  .

                     (7)

                        A 2011/65/EU irányelv I. mellékletében felsorolt kategóriák a következők: 1. háztartási nagygépek; 2. háztartási kisgépek; 3. információs technológiai és távközlési berendezések; 4. szórakoztatóelektronikai berendezések; 5. világítótestek; 6. elektromos és elektronikus szerszámok; 7. játékok, szabadidő- és sportfelszerelések; 8. orvostechnikai eszközök; 9. felügyeleti és vezérlő eszközök, beleértve az ipari felügyeleti és vezérlő eszközöket is; 10. adagoló automaták; 11. a fenti kategóriák egyikébe sem tartozó egyéb elektromos és elektronikus berendezések.

                     (8)

                        HL L 174., 2011.7.1., 88. o.

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

    ---documentbreak---

               MELLÉKLET

               A 2011/65/EU irányelv III. melléklete az alábbi 45. ponttal egészül ki:

                        „45.

                        A (szakmai célú) polgári felhasználású robbanóanyagok elektromos és elektronikus gyújtószerkezeteiben használt ólom-diazid, ólomstifnát, ólom-dipikramát, narancssárga ólom (ólom-tetraoxid), ólom-dioxid és a (szakmai célú) polgári felhasználású robbanóanyagok elektromos gyújtószerkezeteinek hosszú időzítésű pirotechnikai késleltető tölteteiben használt bárium-kromát

                        A mentesség a 11. kategóriára vonatkozik, és [Kiadóhivatal: a felhatalmazáson alapuló irányelvnek a Hivatalos Lapban való közzétételétől számított 5 év]-án/-én lejár.”


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... IRÁNYELVE a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

text:
                         EURÓPAI
                         BIZOTTSÁG
                                                   Brüsszel, 2020.5.4.
                                                   C(2020) 2665 final
                       A BIZOTTSÁG (EU) .../... IRÁNYELVE
                                       (2020.5.4.)
   a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                                     módosításáról
                               (EGT-vonatkozású szöveg)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                A BIZOTTSÁG (EU) .../... IRÁNYELVE
                                                (2020.5.4.)
       a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                                               módosításáról
                                          (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai
   parlamenti és tanácsi irányelvre1 és különösen annak 8. cikkére,
   mivel:
   (1)     azt a már hatályos különleges rendelkezést, miszerint a tagállamok határozhatnak úgy,
           hogy a C, CE, D és DE kategóriájú jármű vezetésére jogosító engedélyen nem tüntetik
           fel az automata sebességváltóra vonatkozó korlátozást, amennyiben a kérelmező már
           rendelkezik kézi sebességváltóval rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel a
           B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriák legalább egyikében, indokolt
           kiterjeszteni a BE, C1, C1E, D1 és D1E kategóriájú járművezetői engedélyekre is.
   (2)     E kiterjesztést a műszaki fejlődés indokolja, különösen az, hogy a közlekedési
           ágazatban megjelent és egyre elterjedtebb az olyan modernebb, biztonságosabb és
           kevéssé szennyező járművek használata, amelyek különböző félautomata, automata
           vagy hibrid sebességváltó rendszerekkel vannak felszerelve. Az automata
           sebességváltós járművek vezetésére vonatkozó jelenlegi korlátozás egyszerűsítése
           ezenfelül csökkentené az érintettekre, többek között a közúti közlekedésben érdekelt
           kis-és középvállalkozásokra és mikrovállalkozásokra háruló adminisztratív és
           pénzügyi terheket.
   (3)     A járművezetői jártassági és magatartási vizsgákon használandó A2 kategóriájú
           vizsgajárművekre vonatkozó követelményeket ki kell igazítani a műszaki fejlemények,
           különösen a belső égésű motorok és az alvázak fejlődésének, valamint az elektromos
           motorkerékpárok térhódításának figyelembevétele érdekében. Az A2 kategóriájú
           vizsgajárművekre vonatkozó műszaki követelmények kiigazítása révén biztosítania
           kell továbbá, hogy a kérelmezőket olyan járműveken vizsgáztassák, amelyek a lehető
           legjobban tükrözik a megszerzendő vezetői engedély kategóriáját.
   (4)     A 2006/126/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
   (5)     A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-
           i együttes politikai nyilatkozatának2 megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt
           esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez olyan magyarázó jellegű
   1
           HL L 403., 2006.12.30., 18. o.
   2
           HL C 369., 2011.12.17., 14. o.
HU                                                   1                                             HU
 ---pagebreak---            dokumentumo(ka)t is mellékelnek, melyekben rávilágítanak az irányelv egyes elemei
           és az azokat átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatra.
   (6)     Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a vezetői
           engedélyekkel foglalkozó bizottság véleményével,
   ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
                                                 1. cikk
   A 2006/126/EK irányelv II. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
                                                 2. cikk
   (1)      A tagállamok legkésőbb 2020. november 1-ig elfogadják és kihirdetik azokat a
            törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz,
            hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul
            megküldik a Bizottság számára.
            A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2020. november 1-től alkalmazzák.
            Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell
            erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást
            kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)      A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek
            szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
                                                 3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon
   lép hatályba.
                                                 4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2020.5.4.
                                                 a Bizottság részéről
                                                 elnök
                                                 Ursula VON DER LEYEN
HU                                                  2                                            HU
 ---documentbreak---                          EURÓPAI
                         BIZOTTSÁG
                                                Brüsszel, 2020.5.4.
                                                C(2020) 2665 final
                                                ANNEX
                                    MELLÉKLET
                                    a következőhöz:
                            A BIZOTTSÁG IRÁNYELVE
   a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                                     módosításáról
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                          MELLÉKLET
   A 2006/126/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:
   a)      az 5.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
           „5.1.3. A BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriákra vonatkozó
           különleges rendelkezések
                 A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenti 5.1.2. pont hatálya alá tartozó, BE,
                 C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriájú jármű vezetésére jogosító
                 engedélyen nem tüntetnek fel az automata sebességváltóra vonatkozó
                 korlátozást, amennyiben a kérelmező már rendelkezik kézi sebességváltóval
                 rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel az alábbi kategóriák legalább
                 egyikében: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E, továbbá a jártassági
                 és magatartásvizsga során végrehajtotta a 8.4. pontban említett
                 tevékenységeket.”;
   b)      az 5.2. pontban az A2 kategóriára vonatkozó bejegyzés második albekezdésének
           helyébe a következő szöveg lép:
           „Amennyiben a motorkerékpár belső égésű motorral van felszerelve, annak
           hengerűrtartalma legalább 250 cm3.”
HU                                              1                                               HU


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv IV. mellékletének a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából, a bisz(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) mágneses rezonanciás képalkotó (MRI) berendezések érzékelő tekercseinek műanyag alkatrészeiben való felhasználására vonatkozó mentesség tekintetében történő módosításáról

text:
               INDOKOLÁS

               1.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS HÁTTERE

               Ez a felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából módosítja az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás)
                  1
                (a továbbiakban: RoHS-irányelv) IV. mellékletét bizonyos alkalmazásokban a bisz(2-etilhexil)-ftalátra (DEHP) vonatkozó mentesség tekintetében.

               Az RoHS-irányelv 4. cikke egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról rendelkezik. A korlátozás jelenleg tíz anyagra terjed ki, amelyek az irányelv II. mellékletében kerülnek felsorolásra. A szóban forgó anyagok a következők: az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek (PBB), a polibrómozott difenil-éterek (PBDE), a bisz(2-etilhexil)-ftalát (DEHP), a benzil-butil-ftalát (BBP), a dibutil-ftalát (DBP) és a diizobutil-ftalát (DIBP). A DEHP, a BBP, a DBP és a DIBP az (EU) 2015/863 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv
                  2
                útján került fel az említett listára, és használatuk 2021. július 22-től tilos lesz az RoHS-irányelv hatálya alá tartozó orvostechnikai eszközökben.

               A RoHS-irányelv III. és IV. melléklete ismerteti az elektromos és elektronikus berendezésekben található azon az anyagokat és alkatrészeket, amelyek bizonyos alkalmazásokban mentességet élveznek az irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében az anyagokra vonatkozóan előírt korlátozás alól. Az 5. cikk rendelkezik a III. és a IV. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazításáról (mentességek megadása, megújítása, illetve visszavonása tekintetében). Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a III. és a IV. mellékletbe csak akkor vehetők fel további mentességek, ha ez nem gyengíti az 1907/2006/EK rendelet (REACH)
                  3
                által a környezet és az egészség tekintetében biztosított védelmet, és ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül:

               –kivonásuk vagy helyettesítésük a tervezés módosításával olyan anyagok vagy alkatrészek használatával, amelyekhez nem szükségesek a II. mellékletben felsorolt anyagok, műszakilag vagy tudományosan nem kivitelezhető;

               –nincs biztosítva a helyettesítő anyagok megbízhatósága;

               –a helyettesítés által okozott összes káros környezeti, egészségügyi és a fogyasztók biztonságát érintő hatás várhatóan meghaladja az így elért összes környezeti, egészségügyi és a fogyasztók biztonságát érintő előnyt.

               A mentességekről és azok időtartamáról szóló határozatoknak figyelembe kell venniük a helyettesítő anyagok meglétét és a helyettesítés társadalmi‑gazdasági hatását. A mentességek időtartamára vonatkozó határozatok meghozatala során szem előtt kell tartani az innovációra gyakorolt minden lehetséges hatást. A mentesség átfogó hatásait adott esetben életciklus-szemléletet alkalmazva kell vizsgálni.

               Az RoHS-irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság az irányelv 20. cikkével összhangban, felhatalmazáson alapuló egyedi jogi aktusok révén rendelkezik az adott alkalmazású elektromos és elektronikus berendezések anyagainak és alkatrészeinek a III. és a IV. mellékletben található listákba történő felvételéről. Az 5. cikk (3) bekezdése és az V. melléklet állapítja meg a mentességre vonatkozó kérelmek benyújtási eljárását.

               2.AZ AKTUS ELFOGADÁSÁT MEGELŐZŐ KONZULTÁCIÓK

               A Bizottsághoz számos kérelem
                  4
                érkezik a gazdasági szereplőktől, hogy az RoHS-irányelv rendelkezéseivel (az 5. cikk (3) bekezdésével és az V. melléklettel) összhangban mentességeket adjon, illetve újítson meg.

               2018. szeptember 12-én új mentesség iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz a DEHP-nek a mágneses rezonancián alapuló képalkotást (MRI) használó szkennerekben található feszültségmentesítő készülékek tekercskábeleihez használt polivinilkloridban (PVC) való felhasználására vonatkozóan. Ezen új mentesség iránti kérelem értékelése céljából a Bizottság 2018 novemberében az előírt műszaki és tudományos értékelés elvégzését célzó tanulmányt
                  5
                rendelt. A 2020-ban lezárult tanulmány keretében 8 hetes online konzultációra került sor az érdekelt felekkel. A konzultáció ideje alatt nem érkezett észrevétel. A kapcsolódó információk megtalálhatók a projekt weboldalán
                  6
               .

               2019. október 2-án egy hasonló, új mentesség iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz a DEHP-nek az MRI-berendezések érzékelő tekercseiben található műanyag alkatrészekben való felhasználására vonatkozóan. Tekintettel a két kérelem hasonlóságára, és mert további információkra volt szükség a helyettesítő anyagok rendelkezésre állásával és a társadalmi-gazdasági szempontokkal összefüggésben, a Bizottság 2019 novemberében részletes vizsgálatot indított, amely 2020 júniusában zárult le
                  7
               .

               A 8 hetes nyilvános konzultáció során az érdekelt felek tájékoztatást kaptak a tervezett lépésekről, és minden vonatkozó információ felkerült a projekt weboldalára
                  8
               . A konzultáció során nem érkezett észrevétel, de az információgyűjtés keretében a kérelmezőn kívül MRI-berendezések több más gyártóját is meghallgatták.

               2021. február 23-án a Bizottság ismét konzultált az RoHS-irányelv szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal foglalkozó tagállami szakértői csoporttal. Néhány szakértő egyetértett az előterjesztett tervezettel; a szakértők egy nagy csoportja tartózkodott a hozzászólástól. A Bizottság megtett minden, az 5. cikk (3)–(7) bekezdésében előírt lépést
                  9
                az anyagokra előírt korlátozás alóli mentességekkel kapcsolatban. Valamennyi intézkedésről értesítette a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

               A műszaki és tudományos értékelésről készült jelentések a következőket emelték ki:

               ·az első kérelem a DEHP-nek az MRI-berendezések érzékelő tekercseiben lévő feszültségmentesítő PVC-kábelekben való felhasználására irányul. A második szélesebb körű alkalmazás lehetővé tételét kérelmezi, és a DEHP-nek az MRI-berendezések érzékelő tekercseinek műanyag alkatrészeiben használt rugalmas polimerekben való felhasználására vonatkozik. Az értékelés során megállapítást nyert, hogy helyénvaló lenne egy mentesség alá vonni a két alkalmazást;

               ·számos MRI-szkenner esetében jelenleg nem áll rendelkezésre DEHP-mentes tekercs. Legalább egy gyártó ugyanakkor előállít DEHP-t nem tartalmazó MRI-alkatrészeket;

               ·az alternatívák és helyettesítő anyagok kifejlesztése több időt igényel a megfelelő és széles körű elérhetőség biztosítása érdekében;

               ·tekintettel arra, hogy jelenleg nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív technológiák és helyettesítő anyagok, a mentesség megtagadása valószínűleg az egészségügyi ellátás folytonosságát tenné kockára azon szolgáltatások terén, amelyeket nem lehet az eredeti MRI-tekercsek hiányában biztosítani. Mindez a diagnosztikai és kezelési célú létesítmények hiányával összefüggésben sok uniós beteg számára egészségügyi következményekkel járhat.

               3.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS JOGI ELEMEI

               Míg a REACH-rendelet XVII. mellékletének 51. bejegyzése korlátozza a DEHP árucikkekben történő felhasználását, az RoHS-irányelv hatálya alá tartozó elektromos és elektronikus berendezések mentesülnek e korlátozás alól. Az elkészült értékelés eredményei alapján a mentesség megadása nem gyengítené a REACH-rendelet által a környezet és az egészség tekintetében biztosított védelmet, ezáltal eleget téve az irányelv 5. cikkében foglalt feltételnek.

               Emellett a mentesség iránti kérelmek megfelelnek az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumok legalább egyikének: a helyettesítő anyagok megbízhatósága nincs megfelelően biztosítva, és a helyettesítéssel járó összes káros környezeti, egészségügyi és a fogyasztók biztonságát érintő hatás várhatóan meghaladja az összes környezeti, egészségügyi és a fogyasztók biztonságát érintő előnyt.

               Tekintettel a gyártók arra irányuló folyamatos törekvéseire, hogy megbízható és széles körben elérhető alternatívát találjanak, a mentesség kérelmezett, 2024. január 1-jéig tartó időtartama valószínűleg nem gyakorol kedvezőtlen hatást az innovációra. A mentességet tehát a kért időtartamra kell megadni.

               A javasolt jogi aktus a DEHP adott alkalmazásokban való használata érdekében mentességet biztosít az RoHS-irányelv II. mellékletében meghatározott anyagokra előírt korlátozások alól; e mentességet fel kell venni az irányelv (orvostechnikai eszközök és a felügyeleti és vezérlő eszközök vonatkozásában megadott mentességeket felsoroló) IV. mellékletébe.

               A jogi eszköz az RoHS-irányelv rendelkezéseinek és különösen az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt vonatkozó követelményeknek megfelelően: felhatalmazáson alapuló irányelv.

               A felhatalmazáson alapuló irányelv célja hozzájárulni az emberi egészség és a környezet védeleméhez, továbbá harmonizálni az elektromos és elektronikus berendezések területén a belső piac működésének biztosítására vonatkozó rendelkezéseket azáltal, hogy adott alkalmazásokban engedélyezi egyes, egyébként tiltott anyagok felhasználását az RoHS-irányelv rendelkezéseivel összhangban, valamint az abban meghatározott, a III. és a IV. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítását szolgáló eljárásnak megfelelően.

               A felhatalmazáson alapuló irányelv nincs hatással az uniós költségvetésre.

               A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

               (2021.8.11.)

               a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv IV. mellékletének a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából, a bisz(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) mágneses rezonanciás képalkotó (MRI) berendezések érzékelő tekercseinek műanyag alkatrészeiben való felhasználására vonatkozó mentesség tekintetében történő módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2011. június 8-i 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  10
                és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

               mivel:

               (1)A 2011/65/EU irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések ne tartalmazzák az irányelv II. mellékletében felsorolt veszélyes anyagokat. Ez a korlátozás azonban nem vonatkozik az említett irányelv IV. mellékletében felsorolt egyes, mentességben részesülő alkalmazásokra.

               (2)A 2011/65/EU irányelv hatálya alá tartozó elektromos és elektronikus berendezések kategóriáit az említett irányelv I. melléklete sorolja fel.

               (3)A bisz(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) az (EU) 2015/863 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvvel
                  11
                módosított 2011/65/EU irányelv II. mellékletében szereplő korlátozott anyag. A DEHP felhasználása 2021. július 22-től tilos lesz azon orvostechnikai eszközökben – köztük in vitro orvostechnikai eszközökben –, amelyekben annak maximális koncentrációja homogén anyagokban meghaladja a 0,1 tömegszázalékot.

               (4)2018. szeptember 12-én és 2019. október 2-án a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően kérelem érkezett a Bizottsághoz egy új mentességnek a szóban forgó irányelv IV. mellékletébe történő felvétele céljából, a DEHP mágneses rezonancián alapuló képalkotást (MRI) használó berendezések érzékelő kábeleinek műanyag alkatrészeiben történő használatára vonatkozóan (a továbbiakban: kért mentesség).

               (5)A mentességi kérelmek véleményezése céljából két műszaki és tudományos értékelő tanulmány készült. Az első tanulmány
                  12
                az első beérkezett kérelemre vonatkozott. A kérelmek hasonlósága miatt a második tanulmány
                  13
                a két kérelmet együttesen értékelte. A kérelmek értékelése kiterjedt a technikai szempontból alkalmazható és megbízható helyettesítő anyagok rendelkezésre állására, valamint a helyettesítés társadalmi-gazdasági hatására. Megállapítást nyert, hogy a DEHP-nek nincs megfelelő és kellően elérhető alternatívája a piacon, továbbá hogy a mentesség megtagadása valószínűleg olyan negatív környezeti, egészségügyi és fogyasztói biztonsági hatásokkal járna, amelyek meghaladják a helyettesítés előnyeit. Az értékelés keretében a 2011/65/EU irányelv 5. cikkének (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően sor került az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra. A konzultációk során beérkezett észrevételek nyilvánosan hozzáférhetők egy erre a célra létrehozott weboldalon.

               (6)A kért mentesség összhangban van az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  14
               , és ennélfogva nem gyengíti a környezet és az egészség tekintetében a rendelet által biztosított védelmet.

               (7)Ezért indokolt megadni a kért mentességet, és felvenni az alkalmazásokat a 2011/65/EU irányelv IV. mellékletébe.

               (8)Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az egészségügyi szolgáltatások számára az MRI-berendezések érzékelő tekercseihez kompatibilis műanyag alkatrészek széles körű elérhetőségét az uniós piacon, valamint hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a megfelelő és könnyen hozzáférhető alternatívák kidolgozásához, a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a kért mentességet 2024. január 1-jéig kell megadni. Tekintettel a megbízható helyettesítő anyagok felkutatására irányuló folyamatos erőfeszítések eredményeire, a mentesség időtartama valószínűleg nem gyakorol kedvezőtlen hatást az innovációra.

               (9)A 2011/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (10)A jogbiztonság érdekében és az érintett orvostechnikai eszközöket értékesítő gazdasági szereplők azon jogos elvárásának védelme érdekében, hogy a kért mentesség a szóban forgó korlátozott anyag felhasználására vonatkozó tilalom hatálybalépésének időpontjáig alkalmazandó legyen, és mivel nem fűződik jogos érdek ahhoz, hogy a tilalom hatálybalépése miatt fennakadás álljon be az említett orvostechnikai eszközök ellátásában, ennek az irányelvnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, 2021. július 21-től kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

               1. cikk

               A 2011/65/EU irányelv IV. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

               2. cikk

               (1)A tagállamok legkésőbb [az ezen irányelv hatálybalépését követő 5. hónap utolsó napja]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

               E rendelkezéseket 2021. július 21-től alkalmazzák.

               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

               3. cikk

               Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2021.8.11.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        HL L 174., 2011.7.1., 88. o.

                     (2)

                        HL L 137., 2015.6.4., 10. o.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

                     (4)

                  http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/adaptation_en.htm
                  .

                     (5)

                        A tanulmány záró beszámolóját (17. csomag) lásd:
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/df0ab036-8b52-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146143357

                     (6)

                        A konzultáció időtartama: 2019. március 18. – május 17.
                  https://rohs.exemptions.oeko.info/

                     (7)

                        A tanulmány záró beszámolóját (20. csomag) lásd:
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/185e9d5b-d5fc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146144567

                     (8)

                        A konzultáció időtartama: 2020. január 10. – február 20.
                  https://rohs.exemptions.oeko.info/

                     (9)

                        A szükséges adminisztratív lépések listája megtalálható a
                  Bizottság honlapján
                  . Az eljárás aktuális állása minden egyes felhatalmazáson alapuló jogiaktus-tervezet esetében megtekinthető a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok intézményközi nyilvántartásában a következő címen:
                  https://webgate.ec.europa.eu/regdel/#/home
                  .

                     (10)

                        HL L 174., 2011.7.1., 88. o.

                     (11)

                        A Bizottság (EU) 2015/863 felhatalmazáson alapuló irányelve (2015. március 31.) a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a korlátozott anyagok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (HL L 137., 2015.6.4., 10. o.).

                     (12)

                        A tanulmány záró beszámolóját (17. csomag) lásd:
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/df0ab036-8b52-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146143357
                  .

                     (13)

                        A tanulmány záró beszámolóját (20. csomag) lásd:
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/185e9d5b-d5fc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146144567

                     (14)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

    ---documentbreak---

               MELLÉKLET

               A 2011/65/EU irányelv IV. melléklete az alábbi 46. ponttal egészül ki:

                        „46.

                        MRI-berendezések érzékelő tekercseinek műanyag alkatrészeiben található bisz(2-etilhexil)-ftalát (DEHP).

                        2024. január 1-jén lejár.”


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE a 2010/43/EU irányelvnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) esetében figyelembe veendő fenntarthatósági kockázatok és fenntarthatósági tényezők tekintetében történő módosításáról

text:
               INDOKOLÁS

               1.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS HÁTTERE

               Ez az irányelv a fenntartható fejlődésre vonatkozó szélesebb körű bizottsági kezdeményezés részét képezi. Lefekteti annak az uniós keretrendszernek az alapjait, amely az európai zöld megállapodás
                  1
                célkitűzéseivel összhangban az európai gazdaság zöldebb, reziliensebb és körforgásos rendszerré alakítása céljából a fenntarthatósági szempontokat helyezi a pénzügyi rendszer középpontjába.

               A 2016. évi Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2030-ig tartó menetrendjének elfogadását követően a Bizottság a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési tervben
                  2
                bejelentette, hogy az ágazati jogszabályokban pontosítani kívánja a fenntarthatóság beépítését az úgynevezett vagyonkezelői kötelezettségekbe. Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény megerősíti, hogy hosszú távú jelzésekre van szükség ahhoz, hogy a pénzügyi és tőkeáramlások a zöld beruházások felé irányuljanak, és elkerüljük a meg nem térülő eszközöket. Ez a felhatalmazáson alapuló irányelv e konkrét célkitűzés eléréséhez járul hozzá.

               A 2010/43/EU bizottsági irányelv
                  3
                az ÁÉKBV-alapkezelő társaságok tekintetében hajtja végre a 2009/65/EK
                  4
                irányelvet többek között a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség típusainak meghatározása, az üzletvitel és a kockázatkezelés további pontosításával. Ez az irányelv a 2010/43/EU bizottsági irányelvet módosítja. Pontosítja az alapkezelő társaságokra vonatkozó követelményeket a fenntarthatósági kockázatok és a fenntarthatósági kérdések integrálása tekintetében.

               Ez az irányelv az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) szakvéleményéről szóló végleges jelentésen
                  5
                alapul. A szakvélemény következtetése szerint további pontosításra van szükség a fenntarthatósági kockázatok és fenntarthatósági tényezők 2010/43/EU irányelvbe történő integrálása tekintetében, és meghatározza az ezzel kapcsolatos konkrét rendelkezéseket.

               Ez az irányelv pontosítja az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásoknak (ÁÉKBV) a fenntarthatósági kockázatok integrálására vonatkozó jelenlegi kötelezettségét. A pontosítás nem vezet be rangsort a különböző kockázatok között. Ez az irányelv pontosítja továbbá a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről szóló rendelet bizonyos vonatkozásait, konkrétan azt, amikor az ÁÉKBV-k alapkezelő társaságai információkat tesznek közzé a fenntarthatóság szempontjából káros hatások figyelembevételéről.

               Ez az irányelv és a vagyonkezelői kötelezettségekre és az alkalmassági vizsgálatra vonatkozó szabályokat kiigazító egyéb ágazati felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tovább erősítik a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről szóló rendeletet
                  6
               , az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók, a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók és a referenciamutatókra vonatkozó, fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről szóló rendeletet
                  7
               , valamint a fenntartható tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómiáról szóló rendeletet
                  8
               . Ezek a szabályok az ágazatokat átfogóan, következetesen integrálják a fenntarthatósági szempontokat a befektetési, tanácsadási és közzétételi folyamatokba. Az európai gazdaság zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, reziliensebb, erőforrás-hatékony és körforgásos rendszerré alakításának támogatása céljából a környezeti, társadalmi és irányítási (fenntarthatósági) szempontokat helyezik a pénzügyi rendszer középpontjába.

               2.AZ AKTUS ELFOGADÁSÁT MEGELŐZŐ KONZULTÁCIÓK

               A Bizottság 2018. július 24-én felkérte az ESMA-t, hogy adjon szakvéleményt a 2009/65/EK irányelv alapján elfogadandó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a fenntarthatósági kockázatok és fenntarthatósági tényezők integrálása tekintetében történő esetleges módosításairól.

               Az ESMA 2019. április 30-án tette közzé a Bizottságnak adott szakvéleményéről szóló végleges jelentését. A szakvélemény figyelembe vette az érdekelt felek által a 2018. december 19. és 2019. február 19. között lefolytatott nyilvános konzultáció során kifejtett véleményeket. Költség-haszon elemzést is tartalmaz. Emellett az ESMA 2019. február 4-én nyilvános meghallgatást tartott, hogy további visszajelzéseket gyűjtsön. Konzultációra került sor az ESMA Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoportjával is.

               2019. november 22-én a Bizottság szolgálatai konzultációt kezdeményeztek a tagállamokkal; amelybe az Európai Értékpapír-bizottság szakértői csoportját is bevonták.

               A minőségi jogalkotás elveivel összhangban a javaslattervezetet 2020. június 8. és 2020. július 6. között konzultáció céljából közzétették. A visszajelzések megfelelő mérlegelését követően további módosítások kerültek be az indokolás szövegébe.

               3.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS JOGI ELEMEI

               Ezen irányelv jogalapját a 2009/65/EK irányelv 12. cikkének (3) bekezdése, 14. cikkének (2) bekezdése és 51. cikkének (4) bekezdése határozza meg.

               Ez az irányelv a 2010/43/EU irányelv következő módosításaira terjed ki:

               Az 1. cikk (1) bekezdése rendelkezik a „fenntarthatósági kockázatok” fogalommeghatározásáról, amely összhangban van a „fenntarthatósági kockázatok” (EU) 2019/2088 rendelet 2. cikkének 22. pontjában szereplő fogalommeghatározásával.

               Az 1. cikk (2) bekezdése beépíti a 2010/43/EU irányelv eljárásokra és szervezetre vonatkozó általános követelményekről szóló 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdésébe az alapkezelő társaságokra irányuló azon kötelezettséget, hogy vegyék figyelembe a fenntarthatósági kockázatokat.

               Az 1. cikk (3) bekezdése a 2010/43/EU irányelv 5. cikkének módosítása révén előírja az alapkezelő társaságok számára, hogy rendelkezzenek a fenntarthatósági kockázatok hatékony integrálásához szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel.

               Az 1. cikk (4) bekezdése előírja, hogy a befektetési társaságok az arányosság elvének figyelembevételével integrálják a fenntarthatósági kockázatokat.

               Az 1. cikk (5) bekezdése biztosítja, hogy az alapkezelő társaság felső vezetése legyen felelős a fenntarthatósági kockázatok integrálásáért.

               Az 1. cikk (6) bekezdése előírja, hogy az összeférhetetlenségek azonosításának ki kell terjednie azon típusokra is, amelyek a fenntarthatósági kockázatok integrálásából eredhetnek.

               Az 1. cikk (7) bekezdése foglalja bele a 2010/43/EU irányelv 23. cikke szerinti átvilágítási követelményekbe a fenntarthatósági kockázatok minőségi vagy mennyiségi szempontú figyelembevételét. Ha az alapkezelő társaságok vagy adott esetben a befektetési társaságok figyelembe veszik a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, akkor az átvilágítási követelményeknek is kellően figyelembe kell venniük ezeket.

               Az 1. cikk (8) bekezdése pontosítja, hogy a 2010/43/EU irányelv 38. cikke szerinti kockázatkezelési politikának figyelembe kell vennie az ÁÉKBV fenntarthatósági kockázatoknak való kitettségét is.

               A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

               (2021.4.21.)

               a 2010/43/EU irányelvnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) esetében figyelembe veendő fenntarthatósági kockázatok és fenntarthatósági tényezők tekintetében történő módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  9
                és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (2) bekezdésére és 51. cikke (4) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az uniós gazdaság hosszú távú versenyképességének biztosításához kulcsfontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntarthatóbb, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átállás a fenntartható fejlődési célokkal összhangban. 2016-ban az Unió megkötötte a Párizsi Megállapodást
                  10
               . A Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja azt a célt tűzi ki, hogy az éghajlatváltozásra adott választ meg kell erősíteni többek között úgy, hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel.

               (2)Ezt a kihívást felismerve a Bizottság 2019 decemberében előterjesztette az európai zöld megállapodást
                  11
               . A zöld megállapodás új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-től megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. E célkitűzés megköveteli, hogy a befektetők egyértelmű jelzéseket kapjanak a befektetéseiket illetően, hogy elkerüljék a meg nem térülő eszközöket és fenntartható finanszírozáshoz jussanak.

               (3)2018 márciusában a Bizottság közzétette „A fenntartható növekedés finanszírozása” című cselekvési tervét
                  12
               , amelyben ambiciózus és átfogó fenntartható finanszírozási stratégiát határoz meg. A cselekvési tervben meghatározott egyik célkitűzés a tőkeáramlások átirányítása a fenntartható befektetések felé a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében. Az ezt követő, 2018 májusában közzétett jogalkotási kezdeményezéseket
                  13
                alátámasztó hatásvizsgálat alapján egyértelműsíteni kell, hogy az alapkezelő társaságoknak a befektetők irányában fennálló kötelezettségeik részeként figyelembe kell venniük a fenntarthatósági tényezőket. Az alapkezelő társaságoknak ezért nemcsak az összes releváns pénzügyi kockázatot kell folyamatosan értékelniük, hanem az (EU) 2019/2088 rendeletben említett valamennyi releváns fenntarthatósági kockázatot is, amelyek előfordulásuk esetén tényleges vagy potenciális lényeges negatív hatást gyakorolhatnak a befektetés értékére. A 2010/43/EU bizottsági irányelv
                  14
                nem említi kifejezetten a fenntarthatósági kockázatokat. Ezen okból és a belső eljárások és szervezeti szabályok megfelelő végrehajtásának és betartásának biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az alapkezelő társaságok eljárásai, rendszerei és belső kontrolljai tükrözik a fenntarthatósági kockázatokat, és hogy technikai kapacitásra és tudásra van szükség e kockázatok elemzéséhez.

               (4)Annak elkerülése érdekében, hogy egyenlőtlen versenyfeltételek alakuljanak ki az alapkezelő társaságok és azon befektetési társaságok esetében, amelyek nem jelöltek ki alapkezelő társaságot, továbbá az egységes piac működésében ennek következtében jelentkező széttöredezettség, következetlenség és kiszámíthatatlanság elkerülése érdekében a fenntarthatósági kockázatok integrálására vonatkozó szabályokat a befektetési társaságokra is alkalmazni kell, az arányosság elvének figyelembevételével.

               (5)A befektetővédelem magas színvonalának fenntartása érdekében az alapkezelő társaságoknak azon összeférhetetlenség-típusok azonosításakor, amelyek fennállása sértheti az ÁÉKBV érdekeit, figyelembe kell venniük azokat az összeférhetetlenségeket is, amelyek a fenntarthatósági kockázatok eljárásaikba, rendszereikbe és belső kontrolljaikba történő integrálása következtében merülhetnek fel. Ezen összeférhetetlenségek közé tartozhatnak az érintett személyzet javadalmazásából vagy személyes ügyleteiből eredő összeférhetetlenségek, az adott esetben zöldrefestést, megtévesztő értékesítést vagy a befektetési stratégiák megtévesztő bemutatását eredményező összeférhetetlenségek, valamint az ugyanazon alapkezelő társaság által kezelt különböző ÁÉKBV-k közötti összeférhetetlenségek.

               (6)Az (EU) 2019/2088 rendelet értelmében azok az alapkezelő társaságok vagy befektetési társaságok, amelyek kötelesek figyelembe venni befektetési döntéseik fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, vagy amelyek ezeket a főbb káros hatásokat önként veszik figyelembe, kötelesek közzétenni, hogy átvilágítási politikájuk hogyan veszi figyelembe ezeket a főbb káros hatásokat. Az (EU) 2019/2088 rendelet és a 2010/43/EU irányelv közötti összhang biztosítása érdekében ennek a kötelezettségnek a 2010/43/EU irányelvben is tükröződnie kell.

               (7)A 2010/43/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

               1. cikk

               A 2010/43/EU irányelv módosítása

               A 2010/43/EU irányelv a következőképpen módosul:

               1.a 3. cikk a következő 11. és 12. ponttal egészül ki:

               „11.
                     „fenntarthatósági kockázat”: az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet* 2. cikkének 22. pontjában meghatározott fenntarthatósági kockázat;

               12.
                     „fenntarthatósági tényezők”: az (EU) 2019/2088 rendelet 2. cikkének 24. pontjában meghatározott fenntarthatósági tényezők.

               _________________________________________________________________________

               *
                     Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).”;

               2.a 4. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az alapkezelő társaságok az első albekezdésben meghatározott előírásoknak való megfelelés során figyelembe vegyék a fenntarthatósági kockázatokat.”;

               3.az 5. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

               „(5)
                     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott célokból az alapkezelő társaságok rendelkezzenek a fenntarthatósági kockázatok hatékony integrálásához szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel.”;

               4.a szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:

               „5a. cikk

               A befektetési társaságok kötelezettsége a fenntarthatósági kockázatoknak az ÁÉKBV-k kezelésébe történő integrálására

               A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetési társaságok integrálják a fenntarthatósági kockázatokat az ÁÉKBV-k kezelésébe, figyelembe véve a befektetési társaságok üzleti tevékenységének jellegét, nagyságrendjét és összetettségét.”

               5.a 9. cikk (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:

               „g)
                     legyen felelős a fenntarthatósági kockázatoknak az a)–f) pontban említett tevékenységekbe történő integrálásáért.”;

               6.a 17. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

               „(3)
                     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amikor az alapkezelő társaságok azonosítják azokat az összeférhetetlenség-típusokat, amelyek fennállása sértheti az ÁÉKBV érdekeit, a szóban forgó alapkezelő társaságok vegyék figyelembe azokat az összeférhetetlenség-típusokat is, amelyek a fenntarthatósági kockázatok eljárásaikba, rendszereikbe és belső kontrolljaikba történő integrálása következtében merülhetnek fel.”

               7.a 23. cikk a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:

               „(5)
                     „A tagállamok előírják, hogy az alapkezelő társaságok az (1)–(4) bekezdésben meghatározott követelményeknek való megfelelés során vegyék figyelembe a fenntarthatósági kockázatokat.

               (6)
                     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amikor az alapkezelő társaságok vagy adott esetben a befektetési társaságok az (EU) 2019/2088 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában leírtaknak vagy az említett rendelet 4. cikkének (3) vagy (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően figyelembe veszik a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, akkor a szóban forgó alapkezelő társaságok vagy befektetési társaságok figyelembe vegyék ezeket a főbb káros hatásokat az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott követelményeknek való megfelelés során.”;

               8.a 38. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „A kockázatkezelési politikának tartalmaznia kell azokat az eljárásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az alapkezelő társaság képes legyen az általa kezelt valamennyi ÁÉKBV tekintetében felmérni az adott ÁÉKBV piaci, likviditási, fenntarthatósági és partnerkockázatnak való kitettségét, továbbá az ÁÉKBV kitettségét minden olyan egyéb kockázatnak, ideértve a működési kockázatokat is, amelyek az általa kezelt valamennyi ÁÉKBV tekintetében lényegesek lehetnek.”

               2. cikk

               Átültetés

               (1)A tagállamok legkésőbb [Kiadóhivatal: Kérjük illessze be a dátumot – az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő tizenegyedik hónap utolsó napja]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

               A tagállamok ezeket a rendelkezéseket [Kiadóhivatal: Kérjük illessze be a dátumot – az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő tizenkettedik hónap első napja]-tól/től kezdődően alkalmazzák.

               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

               3. cikk

               Hatálybalépés

               Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               4. cikk

               Címzettek

               Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2021.4.21.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final).

                     (2)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv: A fenntartható növekedés finanszírozása (COM(2018) 097 final).

                     (3)

                        A Bizottság 2010/43/EU irányelve (2010. július 1.) a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és az alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 176., 2010.7.10., 42. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

                     (5)

                        Végleges jelentés – Az ESMA Európai Bizottsághoz intézett szakvéleménye a fenntarthatósági kockázatoknak és tényezőknek az ÁÉKBV-irányelvbe és az ABAK-irányelvbe történő integrálásáról (ESMA34-45-688).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2089 rendelete (2019. november 27.) az (EU) 2016/1011 rendeletnek az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók, a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók és a referenciamutatókra vonatkozó, fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételek tekintetében történő módosításáról (HL L 317., 2019.12.9., 17. o.).

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról (még nem tették közzé).

                     (9)

                        HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

                     (10)

                        A Tanács (EU) 2016/1841 határozata (2016. október 5.) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 282., 2016.10.19., 4. o.).

                     (11)

                        COM(2019) 640 final.

                     (12)

                        COM(2018) 97 final.

                     (13)

                        SWD(2018) 264 final

                     (14)

                        A Bizottság 2010/43/EU irányelve (2010. július 1.) a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és az alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 176., 2010.7.10., 42. o.).


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvnek a fenntarthatósági tényezőknek a termékirányítási kötelezettségekbe való integrálása tekintetében történő módosításáról

text:
               INDOKOLÁS

               1.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS HÁTTERE

               Ez az irányelv a fenntartható fejlődésre vonatkozó szélesebb körű bizottsági kezdeményezés részét képezi. Lefekteti annak az uniós keretrendszernek az alapjait, amely az európai zöld megállapodás
                  1
                célkitűzéseivel összhangban az európai gazdaság zöldebb, reziliensebb és körforgásos rendszerré alakítása céljából a fenntarthatósági szempontokat helyezi a pénzügyi rendszer középpontjába.

               A 2016. évi Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2030-ig tartó menetrendjének elfogadását követően a Bizottság a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési tervben
                  2
                bejelentette, hogy az ágazati jogszabályokban pontosítani kívánja a fenntarthatóság beépítését az úgynevezett vagyonkezelői kötelezettségekbe. Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény megerősíti, hogy hosszú távú jelzésekre van szükség ahhoz, hogy a pénzügyi és tőkeáramlások a zöld beruházások felé irányuljanak, és elkerüljük a meg nem térülő eszközöket. Ez a felhatalmazáson alapuló irányelv e konkrét célkitűzés eléréséhez járul hozzá.

               Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv
                  3
                többek között a termékirányítási kötelezettségek további pontosításával egészíti ki a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  4
                (MiFID II). Ez az irányelv kétféleképpen módosítja az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvet
                  5
               :

               A hatályos MiFID II keret szerint az ügyfelek számára történő értékesítés céljából pénzügyi eszközöket kialakító befektetési vállalkozás az egyes pénzügyi eszközök jóváhagyására és a meglévő pénzügyi eszközök jelentős kiigazításainak jóváhagyására szolgáló folyamatot tart fenn, működtet, és elvégzi annak felülvizsgálatát, mielőtt pénzügyi eszközt hoz forgalomba vagy forgalmaz ügyfelek részére. A termék jóváhagyási folyamata meghatározza a végső ügyfelek azonosított célpiacát az egyes pénzügyi eszközök ügyfél-kategóriáin belül, és biztosítja, hogy megtörténjen az adott azonosított célpiac valamennyi releváns kockázatának értékelése, és a tervezett forgalmazási stratégia az azonosított célpiacnak megfelelő legyen
                  6
               . A MiFID II 24. cikkének (2) bekezdése továbbá előírja, hogy az ügyfeleknek történő értékesítés céljából pénzügyi eszközöket kialakító befektetési vállalkozások biztosítsák, hogy ezeket a pénzügyi eszközöket úgy alakítsák ki, hogy azok megfeleljenek az ügyfelek vonatkozó kategóriáján belül valamely azonosított célpiac igényeinek, a pénzügyi eszközök forgalmazási stratégiája összeegyeztethető legyen az azonosított célpiaccal, és a befektetési vállalkozás észszerű lépéseket tegyen annak biztosítására, hogy az adott pénzügyi eszközt az azonosított célpiac számára forgalmazzák. Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv III. fejezete további részleteket határoz meg a termékfelügyeleti és -irányítási folyamattal kapcsolatban, az előállítók és a forgalmazók számára egyaránt.

               A MiFID II 16. cikkének (12) bekezdése és 24. cikkének (13) bekezdése alapján elfogadott (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvben a célpiac azonosítására vonatkozó feltételek eddig nem állapították meg kifejezetten az azzal kapcsolatos részleteket, hogy a pénzügyi eszközöket előállító befektetési vállalkozásoknak és a forgalmazóknak hogyan kell integrálniuk a fenntarthatósági tényezőket és a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket. Ez az irányelv egyértelművé teszi, hogy a fenntarthatósági tényezőket és a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket figyelembe kell venni a termékfelügyeleti és -irányítási folyamat során.

               Ez az irányelv és a vagyonkezelői kötelezettségekre vonatkozó szabályokat kiigazító, egyidejűleg elfogadott egyéb ágazati, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok is tovább erősítik az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  7
               , az (EU) 2019/2089 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  8
               , valamint az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  9
               . Ezek a szabályok ágazatokat átfogóan, következetesen integrálják a fenntarthatósági szempontokat a befektetési, tanácsadási és közzétételi folyamatokba. Az európai gazdaság zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, reziliensebb, erőforrás-hatékony és körforgásos rendszerré alakításának támogatása céljából a környezeti, társadalmi és irányítási (fenntarthatósági) szempontokat helyezik a pénzügyi rendszer középpontjába.

               Ez a felhatalmazáson alapuló irányelvtervezet a MiFID II 16. cikkének (3) bekezdésében és 24. cikkének (13) bekezdésében előírt felhatalmazáson alapul.

               2.AZ AKTUS ELFOGADÁSÁT MEGELŐZŐ KONZULTÁCIÓK

               A Bizottság 2016 decemberében a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot hozott létre azzal a céllal, hogy ajánlásaival segítse a fenntartható finanszírozásra vonatkozó uniós stratégia kidolgozását. A magas szintű szakértői csoport 2017. július közepén időközi jelentést tett közzé „A fenntartható európai gazdaság finanszírozása” címmel, végleges jelentését pedig 2017. július 18-án érdekelti fórumon ismertette, majd konzultációs kérdőívet tett közzé.

               A magas szintű szakértői csoport által a fenntartható európai gazdaság finanszírozásáról készített végleges jelentés mellett 2018. január 31-én megjelent, visszajelzésekről készített áttekintés összefoglalja a megkérdezettek válaszait. A magas szintű szakértői csoport végleges jelentésében ajánlja, hogy „elő kell írni, hogy a befektetési tanácsadók a pénzügyi tanácsadás rendszeres elemeként kérdéseket tegyenek fel a lakossági befektetőknek a befektetéseik fenntarthatóságára vonatkozó preferenciáikról, majd a válaszokat építsék be tanácsaikba”. Ajánlja továbbá, hogy „vitassák meg a hosszú távú és a fenntarthatósági kockázatok kezelésének irányítását”.

               2018 márciusában a Bizottság célirányos kérdőívet küldött ki a környezeti, társadalmi és irányítási szempontoknak az alkalmasság értékelésébe való beépítéséről. A konzultációból kiderült, hogy a tanácsadási folyamat során csak az ügyfelek kisebb része vet fel saját kezdeményezésére fenntarthatósági kérdéseket. Ennek oka többek között a következő: i. a fenntarthatósággal kapcsolatos pénzügyi eszközökre vonatkozóan rendelkezésre álló információk nem átláthatók; ii. a meglévő dokumentációban nagy a „zöldrefestés” kockázata; és iii. hiányzik az ismeretterjesztés a kockázatra és a teljesítményre gyakorolt hatásairól. Az ügyfelek a tanácsadási folyamat során a jelek szerint csak ritkán mutatnak szisztematikusan érdeklődést a fenntarthatósági tényezők iránt.

               A Bizottság felkérte az ESMA-t, hogy adjon szakvéleményt a MiFID II alapján elfogadandó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a fenntarthatósági kockázatoknak és fenntarthatósági tényezőknek a szervezeti követelmények, a működési feltételek, a kockázatkezelés és a célpiac-értékelés területére való integrálása tekintetében történő esetleges módosításairól.

               A Bizottság a megbízásban kiemelte, hogy a célpiac fogalmát érintő módosítások nem vezethetnek megtévesztő értékesítési gyakorlatokhoz, azaz például egyértelműen meg kell határozni a befektetési célokat és a fenntarthatósági korlátokat. Emellett a Bizottság megerősítette, hogy fenn kell tartani a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzésekkel nem rendelkező ügyfelek célpiacának azonosítására irányuló lehetőséget.

               Az ESMA 2019. április 30-án tette közzé a fenntarthatósági kockázatoknak és tényezőknek a MiFID II-be történő integrálásáról szóló végleges jelentését. A szakvélemény figyelembe vette az érdekelt felek által a 2018. december 19. és 2019. február 19. között lefolytatott nyilvános konzultáció során kifejtett véleményeket. Költség-haszon elemzést is tartalmaz. Emellett az ESMA 2019. február 4-én nyilvános meghallgatást tartott, hogy további visszajelzéseket gyűjtsön. Konzultációra került sor az ESMA Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoportjával is. A jelentés a fenntarthatósági kockázatoknak és tényezőknek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményeibe, valamint termékirányítási és -felügyeleti struktúráiba történő integrálásával foglalkozik. Ez a felhatalmazáson alapuló irányelvtervezet magában foglalja az ESMA által kidolgozott és nyilvános konzultációra bocsátott, termékirányítási és -felügyeleti struktúrákra vonatkozó ajánlásokat.

               A minőségi jogalkotás elveivel összhangban a javaslattervezetet 2020. június 8. és 2020. július 6. között konzultáció céljából közzétették. A visszajelzések megfelelő mérlegelését követően további módosítások kerültek be a szövegbe.

               3.A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUS JOGI ELEMEI

               Ezen irányelv jogalapját a 2014/65/EU irányelv 16. cikkének (12) bekezdése és 24. cikkének (13) bekezdése határozza meg.

               Ez a felhatalmazáson alapuló irányelvtervezet az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv következő módosításaira terjed ki:

               Az 1. cikk célja annak egyértelművé tétele, hogy az előállítóknak megfelelően figyelembe kell venniük a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket azon ügyféltípus(ok) meghatározása során, aki(k)nek az igényeivel, jellemzőivel és céljaival a pénzügyi eszköz összeegyeztethető. Emellett az érintett termék kockázat/nyereség profilját és termékjellemzőit figyelembe vevő célpiac-értékelésnek ki kell terjednie az eszköz fenntartható befektetésre, illetve környezeti vagy társadalmi jellemzőkre irányuló célkitűzéseire is. Ezzel összefüggésben az előállítóknak kifejezetten figyelembe kell venniük az ügyfelek fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseit is.

               Az előállítóknak továbbá olyan átlátható módon kell közzétenniük a pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezőit, amely lehetővé teszi a befektetési vállalkozások számára, hogy párbeszédet folytassanak az ügyfelekkel vagy potenciális ügyfelekkel annak érdekében, hogy kellő részletességgel megismerjék az ügyfelek egyéni fenntarthatósági preferenciáit az (EU) 2017/565 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek
                  10
                megfelelően. A fenntartható befektetések esetében nem lesz szükség negatív célpiac azonosítására.

               A 2. cikk ugyanezeket a követelményeket írja elő a forgalmazók számára.

               Végül, a 3. cikk meghatározza a javasolt irányelv alkalmazásának kezdőnapját, 12 hónapos átmeneti időszakkal.

               A BIZOTTSÁG (EU) .../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

               (2021.4.21.)

               az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvnek a fenntarthatósági tényezőknek a termékirányítási kötelezettségekbe való integrálása tekintetében történő módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  11
                és különösen annak 16. cikke (12) bekezdésére, valamint 24. cikke (13) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az uniós gazdaság hosszú távú versenyképességének biztosításához kulcsfontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntarthatóbb, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átállás a fenntartható fejlődési célokkal összhangban. 2016-ban az Unió megkötötte a Párizsi Megállapodást
                  12
               . A Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja azt a célt tűzi ki, hogy az éghajlatváltozásra adott választ meg kell erősíteni többek között úgy, hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel.

               (2)Ezt a kihívást felismerve a Bizottság 2019 decemberében előterjesztette az európai zöld megállapodást
                  13
               . A zöld megállapodás új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-től megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. E célkitűzés megköveteli, hogy a befektetők egyértelmű jelzéseket kapjanak a befektetéseiket illetően, hogy elkerüljék a meg nem térülő eszközöket és fenntartható finanszírozáshoz jussanak.

               (3)2018 márciusában a Bizottság közzétette „A fenntartható növekedés finanszírozása” című cselekvési tervét
                  14
               , amelyben ambiciózus és átfogó fenntartható finanszírozási stratégiát határoz meg. A cselekvési tervben meghatározott egyik célkitűzés a tőkeáramlások átirányítása a fenntartható befektetések felé a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében.

               (4)A cselekvési terv megfelelő végrehajtása ösztönzi a befektetők fenntartható befektetések iránti keresletét. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvben
                  15
                meghatározott termékirányítási követelményeken belül figyelembe kell venni a fenntarthatósági tényezőket és a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket.

               (5)A pénzügyi eszközöket előállító és forgalmazó befektetési vállalkozásoknak figyelembe kell venniük a fenntarthatósági tényezőket minden pénzügyi eszköz termékjóváhagyási folyamatában, valamint az egyéb termékirányítási és -felügyeleti intézkedésekben minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelyet fenntarthatósággal kapcsolatos profillal rendelkező pénzügyi eszközt kereső ügyfeleknek kívánnak forgalmazni.

               (6)Figyelembe véve, hogy a célpiacot megfelelően tagolt szinten kell meghatározni, nem elegendő egy olyan általános nyilatkozat, miszerint a pénzügyi eszköz fenntarthatósággal kapcsolatos profillal rendelkezik. A pénzügyi eszközöket előállító és forgalmazó befektetési vállalkozásoknak ehelyett pontosan meg kell határozniuk, hogy az adott pénzügyi eszközt melyik, fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzésekkel rendelkező ügyfélcsoportnak szánták forgalmazásra.

               (7)Annak biztosítása érdekében, hogy a fenntarthatósági tényezőkkel rendelkező pénzügyi eszközök könnyen hozzáférhetőek maradjanak a fenntarthatósági preferenciákkal nem rendelkező ügyfelek számára is, a befektetési vállalkozások számára nem indokolt előírni olyan ügyfélcsoportok azonosítását, amelyek igényeivel, jellemzőivel és céljaival a pénzügyi eszköz nem összeegyeztethető.

               (8)A pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezőit átlátható módon kell bemutatni annak érdekében, hogy a forgalmazó meg tudja adni a releváns információkat az ügyfeleinek vagy potenciális ügyfeleinek.

               (9)Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

               1. cikk
               Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv módosításai

               Az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv a következőképpen módosul:

               1.az 1. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

               „(5)
                     »fenntarthatósági tényezők«: az (EU) 2019/2088 rendelet* 2. cikkének 24. pontjában meghatározott fenntarthatósági tényezők.

               _______________________________________________________________

               *Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).”;

               2.a 9. cikk a következőképpen módosul:

               a)a (9) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „(9)
                     A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy minden egyes pénzügyi eszköz esetében kellő részletességgel azonosítsák a potenciális célpiacot, és meghatározzák az ügyféltípust vagy ügyféltípusokat, amelyeknek az igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is – a pénzügyi eszköz összeegyeztethető. E folyamat részeként a vállalkozás azonosítja azon ügyfélcsoportot vagy ügyfélcsoportokat, amelyeknek igényei, jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a pénzügyi eszközzel, kivéve ha a pénzügyi eszközök fenntarthatósági tényezőket vesznek figyelembe. Amennyiben befektetési vállalkozások együttműködve állítanak elő egy pénzügyi eszközt, csak egy célpiacot kell azonosítani.”;

               b)a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(11)
                     A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára annak meghatározását, hogy egy pénzügyi eszköz megfelel-e a célpiac azonosított igényeinek, jellemzőinek és céljainak, beleértve a következő elemek vizsgálatát:

               a)a pénzügyi eszköz kockázat/nyereség profilja összeegyeztethető a célpiaccal;

               b)a pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezői adott esetben összeegyeztethetők a célpiaccal;

               c)a pénzügyi eszköz kialakításánál az ügyfél javát szolgáló jellemzők irányadók és nem olyan üzleti modell, amelynek esetében a nyereségesség rossz ügyféleredményen alapul.”;

               c)a (13) bekezdés a következő második albekezdéssel egészül ki:

               „A pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezőit átlátható módon kell bemutatni és azoknak releváns információkat kell biztosítaniuk a forgalmazók számára ahhoz, hogy megfelelően figyelembe tudják venni az ügyfél vagy potenciális ügyfél fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseit.”;

               d)a (14) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(14)
                     A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy az általuk előállított pénzügyi eszközöket rendszeresen vizsgálják felül, figyelembe véve minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az azonosított célpiac számára jelentett potenciális kockázatot. A befektetési vállalkozásoknak mérlegelniük kell, hogy a pénzügyi eszköz továbbra is összhangban van-e a célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is – és forgalmazása a célpiac számára történik-e, vagy hogy olyan ügyfelekhez jut-e el, akiknek az igényei, jellemzői és céljai nem egyeztethetők össze a pénzügyi eszközzel.”

               3.a 10. cikk a következőképpen módosul:

               a)a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „(2)
                     A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy rendelkezzenek megfelelő termékirányítási szabályokkal, amelyek biztosítják, hogy az általuk kínálni vagy ajánlani szándékozott termékek és szolgáltatások összeegyeztethetők legyenek az azonosított célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is –, és hogy a tervezett forgalmazási stratégia összhangban legyen az azonosított célpiaccal. A befektetési vállalkozásoknak megfelelően azonosítaniuk és értékelniük kell azon ügyfelek körülményeit és igényeit, akikre összpontosítani kívánnak, biztosítandó, hogy az ügyfelek érdekei ne sérüljenek kereskedelmi vagy finanszírozási nyomásból eredően. E folyamat részeként a befektetési vállalkozások azonosítják azon ügyfélcsoportot, amelynek igényei, jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a termékkel vagy szolgáltatással, kivéve ha a pénzügyi eszközök fenntarthatósági tényezőket vesznek figyelembe.”;

               b)az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(5)
                     A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy az általuk kínált vagy ajánlott befektetési termékeket és az általuk nyújtott szolgáltatásokat rendszeresen vizsgálják felül, figyelembe véve minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az azonosított célpiac számára jelentett potenciális kockázatot. A vállalkozásoknak legalább azt értékelniük kell, hogy az adott termék vagy szolgáltatás továbbra is összhangban van-e az azonosított célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is –, és hogy a tervezett forgalmazási stratégia továbbra is megfelelő-e. A vállalkozásoknak újra kell mérlegelniük a célpiacot és/vagy aktualizálniuk a termékirányítási szabályokat, ha tudomásukra jut, hogy egy konkrét termék vagy szolgáltatás kapcsán rosszul azonosították a célpiacot, vagy hogy a termék vagy szolgáltatás többé nem felel meg az azonosított célpiac körülményeinek, például ha a termék piaci változások miatt illikviddé vagy nagyon volatilissá válik.”

               2. cikk
               Átültetés

               (1)A tagállamok legkésőbb [Kiadóhivatal: kérjük illessze be az e felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését pontosan 12 hónap mínusz egy nappal követő dátumot]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

               A tagállamok ezeket a rendelkezéseket [Kiadóhivatal: kérjük illessze be az e felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését pontosan 15 hónappal követő dátumot]-tól/től kezdődően alkalmazzák.

               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

               3. cikk
               Hatálybalépés

               Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               4. cikk
               Címzettek

               Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2021.4.21.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final).

                     (2)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv: A fenntartható növekedés finanszírozása (COM(2018) 097 final).

                     (3)

                        A Bizottság (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve (2016. április 7.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzeszközeinek védelme, a termékirányítási kötelezettségek, valamint a díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 500. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

                     (5)

                        A Bizottság (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve (2016. április 7.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzeszközeinek védelme, a termékirányítási kötelezettségek, valamint a díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 500. o.).

                     (6)

                        Lásd a MiFID 16. cikkének (3) bekezdését, valamint 9. cikkének (3) bekezdését.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2089 rendelete (2019. november 27.) az (EU) 2016/1011 rendeletnek az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók, a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók és a referenciamutatókra vonatkozó, fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételek tekintetében történő módosításáról (HL L 317., 2019.12.9., 17. o.).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

                     (10)

                        A Bizottság (EU) 2017/565 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. április 25.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 1. o.).

                     (11)

                        HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

                     (12)

                        A Tanács (EU) 2016/1841 határozata (2016. október 5.) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 282., 2016.10.19., 1. o.).

                     (13)

                        COM(2019) 640 final.

                     (14)

                        COM(2018) 97 final.

                     (15)

                        A Bizottság (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve (2016. április 7.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzeszközeinek védelme, a termékirányítási kötelezettségek, valamint a díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 500. o.).