title: A Tanács 2005/19/EK irányelve (2005. február 17.) a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 90/434/EGK irányelv módosításáról

text:
               4.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 58/19

      A TANÁCS 2005/19/EK IRÁNYELVE

   (2005. február 17.)
   a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 90/434/EGK irányelv módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               A 90/434/EGK irányelv (3) a verseny szempontjából semleges közös szabályokat vezetett be az üzleti vállalkozások átalakulására vonatkozóan.

               (2)

               A 90/434/EGK irányelv célkitűzése az üzleti vállalkozások átszervezéséből származó jövedelem, nyereség és tőkenyereség halasztott adóztatása és a tagállamok adóztatási jogának megőrzése.

               (3)

               A 90/434/EGK irányelv egyik célja, hogy megszüntesse a belső piac működésének akadályait, mint például a kettős adóztatást. Amennyiben ez a célkitűzés az említett irányelv rendelkezései révén nem valósítható meg teljes mértékben, a tagállamoknak meg kell hozniuk az e célkitűzés megvalósításhoz szükséges intézkedéseket.

               (4)

               A 90/434/EGK irányelv 1992. januári végrehajtását követően szerzett tapasztalatok kimutatták, hogy az irányelv különböző módokon javítható, illetve hogy mely módon lehetne az 1990-ben elfogadott közös szabályok előnyeit kiterjeszteni.

               (5)

               2001. október 8-án a Tanács elfogadta az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló 2157/2001/EK rendeletet (4), valamint az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló 2001/86/EK irányelvet (5). Hasonlóképpen, 2003. július 22-én a Tanács elfogadta az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló 1435/2003/EK rendeletet (6), valamint az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2003/72/EK irányelvet (7). Ezeknek a jogi eszközöknek az egyik legfontosabb eleme, hogy mind az SE, mind pedig az SCE megszűnés és felszámolás nélkül áthelyezheti a létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból a másikba.

               (6)

               A létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése a Szerződés 43. és 48. cikkében meghatározottak szerinti letelepedés szabadságának gyakorlását jelenti. Nem kerül sor eszközátruházásra, és nem származik belőle jövedelem, nyereség vagy tőkenyereség a társaság, valamint annak tagjai (részvényesei) számára. A társaságnak a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezésével történő átszervezésre vonatkozó döntését nem akadályozhatják a közösségi joggal ellentétes diszkriminatív adószabályok vagy a nemzeti adójogszabályokból eredő korlátozások, hátrányok, illetve torzulások. Egy SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból a másikba való áthelyezésének nem lehet minden esetben az a következménye, hogy az SE vagy SCE a továbbiakban nem rendelkezik az első tagállamban illetőséggel. Az SE vagy SCE adóügyi illetőségét továbbra is a nemzeti jogszabályok és az adóügyi egyezmények határozzák meg.

               (7)

               Egy társaság létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése vagy az áthelyezéssel kapcsolatos olyan esemény, amely az adóügyi illetőséget tekintve változást eredményez, valamilyen formában adóztatást eredményezhet abban a tagállamban, ahonnan a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték. Abban az esetben is sor kerülhet adóztatásra, ha a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése vagy az áthelyezéssel kapcsolatos esemény nem jár az adóügyi illetőség megváltozásával. Ennek az eshetőségnek a megoldására – az SE-t vagy SCE-t illetően – a 90/434/EGK irányelv új szabályokkal egészült ki. Abban az esetben, ha a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezését követően az SE vagy az SCE eszközei ténylegesen kapcsolatban maradnak az SE-hez vagy az SCE-hez tartozó és abban a tagállamban található valamely állandó telephellyel, ahonnan a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, az állandó telephelynek a 90/434/EGK irányelv 4., 5. és 6. cikkében meghatározottakhoz hasonló előnyöket kell biztosítani. Ezek a cikkek az adómentes céltartalékokról és tartalékokról, valamint a veszteségek továbbviteléről szólnak. Továbbá a Szerződés elveivel összhangban ki kell zárni a tagoknak (részvényeseknek) a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése esetén történő megadóztatását. Tekintettel a tagállamoknak a Szerződés szerinti azon kötelezettségére, hogy meghozzanak minden szükséges intézkedést a kettős adózás eltörlésére, egyelőre nem szükséges az SE vagy az SCE adóügyi illetőségét szabályozó közös szabályokat megállapítani.

               (8)

               A 90/434/EK irányelv nem foglalkozik az állandó telephely olyan, valamely másik tagállamban keletkező veszteségeivel, amelyeket az SE vagy SCE illetősége szerinti tagállamban mutatnak ki. Különösképpen, ha az SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyét áthelyezik valamely másik tagállamba, ez nem akadályozza a korábbi illetőség szerinti tagállamot abban, hogy kellő időben beszámítsa az állandó telephely veszteségeit.

               (9)

               A 90/434/EGK irányelv nem terjed ki arra a fajta szétválásra, amikor az egyes tevékenységi ágait áthelyező társaság nem szűnik meg. Az irányelv 4. cikkét ezért ki kell terjeszteni az ilyen esetekre is.

               (10)

               A 90/434/EGK irányelv 3. cikke meghatározza a hatálya alá tartozó társaságokat, az irányelv melléklete pedig felsorolja azokat a társasági formákat, amelyekre az irányelvet alkalmazni kell. Egyes társasági formák azonban nem szerepelnek az említett mellékletben annak ellenére, hogy adózási szempontból valamely tagállamban illetőséggel rendelkeznek, és ott társasági adó fizetésére kötelezettek. A tapasztalat azt mutatja, hogy ez egy indokolatlan hiányosság, és az irányelv hatályát ezért ki kell terjeszteni mindazokra a jogalanyokra, amelyek a Közösségen belül határokon átnyúló tevékenységeket folytathatnak, és megfelelnek minden szükséges követelménynek.

               (11)

               Mivel az SE részvénytársaság, az SCE pedig szövetkezet, és jellegében mindkettő hasonló a 90/434/EGK irányelv hatálya alá tartozó más társasági formákhoz, az SE-t és az SCE-t is be kell illeszteni a 90/434/EGK irányelv mellékletében szereplő jegyzékbe.

               (12)

               Az ezen irányelv mellékletébe illesztett többi új társaság az illetősége szerinti tagállamban társaságiadó-alany, de néhányat közülük más tagállamok adózási szempontból átláthatónak tekintenek. A 90/434/EGK irányelv előnyeinek érvényesítése érdekében az egyes tagállamoknak, amelyek az adott tagállamban illetőséggel nem rendelkező társaságiadó-alanyokat adózási szempontból átláthatóként kezelik, biztosítaniuk kell ezek számára az irányelv előnyeit. Mivel azonban a tagállamok ezeket a társaságiadó-alanyokat az adózás szempontjából különbözőképpen kezelik, lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára, hogy úgy dönthessenek, nem alkalmazzák az irányelv vonatkozó rendelkezéseit abban az esetben, amikor ezeknek az adófizetőknek a közvetlen vagy közvetett tagjait (részvényeseit) adóztatják.

               (13)

               Abban az esetben, ha a 90/434/EGK irányelv által szabályozott ügyletekbe kezdő társaságok tagjait (részvényeseit) adózási szempontból átláthatóként kezelik, a tagokban (részvényesekben) érdekeltséggel rendelkező személyeket nem lehet az átalakulási ügyletek alkalmával megadóztatni.

               (14)

               Kétségek állnak fenn a 90/434/EGK irányelvnek a fióktelepek leányvállalatokká történő átalakítására való alkalmazásával kapcsolatban. Az ilyen műveletek során a 90/434/EGK irányelv 2. cikkének i) pontja szerint „tevékenységi ágazatot” képező, állandó telephelyhez tartozó eszközöket egy újonnan létrehozott társaságra ruháznak át, amely az átadó társaság leányvállalata lesz, és egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben egy olyan, valamely tagállamban található társaság eszközeinek egy másik tagállamban található társaságnak való átadásáról van szó, amelynek állandó telephelye az utóbbi tagállamban van, az ügylet ezen irányelv hatálya alá tartozik.

               (15)

               A „részesedéscsere” fogalmának jelenlegi, a 90/434/EK irányelv 2. cikke d) pontjában foglalt meghatározása nem pontosítja, hogy a „részesedés” szó magában foglalja-e a szavazati jogok egyszerű többségét biztosító részesedéseken túli további részesedések megszerzését is. Nem szokatlan a társaságok alapszabályainak és szavazási szabályainak oly módon való megfogalmazása, hogy a vevőnek további részesedést kell szereznie ahhoz, hogy az érintett társaság teljes irányítását megszerezze. Ezért a „részesedéscsere” fogalmát módosítani kell annak megállapítása érdekében, hogy ez a fogalom magában foglal minden további részesedésszerzést is.

               (16)

               Az egyesülések és szétválások esetén az átvevő társaságnak nyeresége származhat az átvett eszközök és források, valamint azon részvények értékkülönbségéből, amelyekkel az átadó társaságban esetleg rendelkezett, és amelyek az ilyen műveleteket követően megszűnnek. A 90/434/EGK irányelv 7. cikke rendelkezik az ilyen tőkenyereségek adómentességéről, mivel ezek a nyereségek ugyanúgy az átadó társaság felosztott nyereségének formájában is keletkezhetnek, amelyek a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelv (8) értelmében adómentesek lettek volna. A 90/434/EGK és a 90/435/EGK irányelv célkitűzései e konkrét kérdésben megegyeznek, ugyanakkor a szükséges feltételek nem azonosak. Ezért a 90/434/EGK irányelvet módosítani kell annak érdekében, hogy követelményei a 90/435/EGK irányelv követelményeihez igazodjanak, és figyelembe vegyék az ebben az irányelvben foglalt alacsonyabb részesedési küszöbértéket.

               (17)

               A 90/434/EGK irányelvnek a részleges szétválásra és az SE vagy az SCE létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezésére való kiterjesztése miatt ennek megfelelően módosítani kell az adókijátszás és az adókikerülés megakadályozására vonatkozó rendelkezés hatályát.

               (18)

               A 90/434/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 90/434/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A cím helyébe a következő lép:

               2.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               Ezt az irányelvet valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell a következőkre:

                           a)

                           azon egyesülések, szétválások, részleges szétválások, eszközátruházások és részesedéscserék, amelyekben két vagy több tagállam társaságai érintettek,

                           b)

                           az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletben (9) meghatározott európai részvénytársaságok (Societas Europaea vagy SE) és az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendeletben (10) meghatározott európai szövetkezetek (SCE) létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból egy másik tagállamba történő áthelyezésére.”

               3.

               A 2. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

                                       „b a)

                                       „részleges szétválás”: az a művelet, amellyel egy társaság, anélkül hogy megszűnne, átadja egy vagy több tevékenységi ágazatát – de legalább egy tevékenységi ágazatot az átadó társaságnál hagyva – egy vagy több meglévő vagy új társaság részére, az eszközöket és a forrásokat átvevő társaságok tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a saját tagjai (részvényesei) részére arányosan történő kibocsátásáért, és adott esetben az említett értékpapírok névértéke – vagy névérték hiányában a könyv szerinti érték – 10 %-át meg nem haladó készpénz kifizetéséért cserében;”

                           b)

                           a d) bekezdés helyébe a következő lép:

                                       „d)

                                       „részesedéscsere”: az a művelet, amellyel egy társaság egy másik társaságban a szavazati jogok többségét biztosító részesedést szerez, vagy – ha már ilyen többséggel rendelkezik – további részesedést szerez, és az utóbbi társaság tagjainak (részvényeseinek) értékpapírjaiért cserében a saját jegyzett tőkéjét megtestesítő értékpapírokat bocsát ki, és adott esetben cserében a kibocsátott értékpapírok névértéke – vagy névérték hiányában a könyv szerinti érték – 10 %-át meg nem haladó készpénzt fizet ki;”

                           c)

                           A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

                                       „j)

                                       »a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése«: az a művelet, amellyel egy SE vagy egy SCE, felszámolás vagy új jogi személy létrehozása nélkül áthelyezi a létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból egy másik tagállamba.”

               4.

               A 3. cikk c) pontjának az Olaszországra vonatkozó nyolcadik francia bekezdése helyébe a következő lép:

                           „—

                           Olaszországban: imposta sul reddito delle società,”

               5.

               A II. cím megnevezése helyébe a következő megnevezés lép:

               6.

               A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „4. cikk
               (1)   Az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás nem eredményezheti a tőkenyereség olyan megadóztatását, amelyet az átadott eszközök és források valódi értéke és adózási célra szolgáló értéke közötti különbségre vonatkoztatva számították ki.
               E cikk alkalmazásában:

                           a)

                           „adózási célra szolgáló érték”: azon érték, amelynek alapján adózási célra bármilyen nyereséget vagy veszteséget kiszámítottak volna az átadó társaság jövedelmére, nyereségére vagy tőkenyereségére vetítve, ha ezen eszközöket és forrásokat az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás időpontjában, de függetlenül az egyesüléstől, szétválástól vagy részleges szétválástól értékesítették volna;

                           b)

                           „átadott eszközök és források”: az átadó társaság olyan eszközei és forrásai, amelyek az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás következtében az átvevő társaság állandó telephelyéhez ténylegesen kapcsolódnak az átadó társaság szerint illetékes tagállamban, és amelyek részben szerepet játszanak az adózási célra számításba vett nyereségek és veszteségek létrehozásában.

                     (2)   Amennyiben az (1) bekezdést alkalmazni kell és valamely tagállam egy, az adott tagállamban illetőséggel nem rendelkező átadó társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, és következésképpen megadóztatja a tagokat (részvényeseket) az átadó társaság nyereségéből való részesedésük után, ahogyan és amikor ezek a nyereségek felmerülnek, akkor az adott tagállam nem adóztathatja az olyan jövedelmet, nyereséget vagy tőkenyereséget, amelynek mértékét az átadott eszközök és források reálértéke és adózási célra szolgáló értéke közötti különbségre vonatkoztatva számították ki.
               (3)   Az (1) és (2) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha az átvevő társaság az átadott eszközök és források vonatkozásában bármely új értékcsökkenést, illetve nyereséget vagy veszteséget azon szabályokkal összhangban számítja ki, amelyek az átadó társaságra vagy társaságokra vonatkoztak volna, ha az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás nem történt volna meg.
               (4)   Amennyiben az átadó társaság szerint illetékes tagállam joga alapján az átvevő társaság jogosult arra, hogy az átadott eszközök és források vonatkozásában bármely új értékcsökkenést, illetve nyereséget vagy veszteséget a (3) bekezdésben megállapítottaktól eltérő alapon számítsa ki, akkor az (1) bekezdést nem lehet azon eszközökre és a forrásokra alkalmazni, amelyek tekintetében a társaság ilyen választási lehetőséggel élt.”

               7.

               A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „6. cikk
               Ha az 1. cikk a) bekezdésében említett műveletek az átadó társaság szerint illetékes tagállamban lévő társaságok között jöttek létre, akkor abban a mértékben, amelyben az adott tagállam az átvevő társaság számára az átadó társaság adózási célból még ki nem merített veszteségeinek továbbvitelét lehetővé tevő rendelkezéseket alkalmazna, a tagállam e rendelkezéseket kiterjesztheti úgy, hogy azok az ilyen veszteségeknek az átvevő társaság e tagállam területén található állandó telephelye általi továbbvitelére is vonatkozzanak.”

               8.

               A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A tagállamok eltérhetnek az (1) bekezdésben foglaltaktól, amennyiben az átvevő társaság 20 %-nál kisebb részesedéssel rendelkezik az átadó társaság tőkéjében.
               2007. január 1-jétől a részesedés minimális aránya 15 %. 2009. január 1-jétől a részesedés minimális aránya 10 %.”

               9.

               A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „8. cikk
               (1)   Egyesülés, szétválás vagy részesedéscsere esetén az átvevő vagy a megszerző társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírok átruházása az átadó vagy a megszerzett társaság tagjára (részvényesére) ez utóbbi társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokért cserében, önmagában nem adhat okot az említett tag (részvényes) jövedelmének, nyereségének vagy tőkenyereségének megadóztatására.
               (2)   Részleges szétválás esetén az átvevő társaság tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak az átadó társaság tagjára (részvényesére) történő átruházása önmagában nem indokolhatja az említett tag (részvényes) jövedelmének, nyereségének vagy tőkenyereségének megadóztatását.
               (3)   Amennyiben egy tagállam egy tagot (részvényest) adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott tag (részvényes) létrejött, és következésképpen megadóztatja a tagokban (részvényesekben) érdekeltséggel rendelkező személyeket a tag (részvényes) nyereségéből való részesedésük után, ahogyan és amikor ezek a nyereségek felmerülnek, akkor az adott tagállam nem adóztathatja meg az adott személyeknek az átvevő vagy a megszerző társaság tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a tagra (részvényesre) történő átruházásából származó jövedelmét, nyereségét vagy tőkenyereségét.
               (4)   Az (1) és (3) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha a tag (részvényes) az átvett értékpapírokhoz nem rendel magasabb adózási célra szolgáló értéket, mint amekkora a kicserélt értékpapírok értéke volt közvetlenül az egyesülés, szétválás vagy csere előtt.
               (5)   A (2) és (3) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha a tag (részvényes) az átvett és az átadó társaságnál tartott értékpapírok összegéhez nem rendel magasabb adózási célra szolgáló értéket, mint amekkora az átadó társaságnál tartott értékpapírok értéke volt közvetlenül a részleges szétválás előtt.
               (6)   Az (1), (2) és (3) bekezdés alkalmazása nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy az átvett értékpapírok későbbi átruházásából származó nyereséget ugyanúgy megadóztassák, mint a megszerzés előtt meglévő értékpapírok átruházásából származó nyereséget.
               (7)   E cikk alkalmazásában az „adózási célra szolgáló érték”: az az érték, amelynek alapján bármely nyereséget vagy veszteséget a társaság tagjának (részvényesének) jövedelmére, nyereségére vagy tőkenyereségére vonatkozóan adózás céljára számítanának ki.
               (8)   Amennyiben a tag (részvényes) az illetősége szerinti tagállam joga alapján választhat olyan adóeljárást, amely különbözik a (4) és (5) bekezdésben megállapítottaktól, akkor az (1), (2) és (3) bekezdést nem lehet alkalmazni azon értékpapírok tekintetében, amelyekkel kapcsolatban ilyen választási lehetőséggel élt.
               (9)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a tagok (részvényesek) megadóztatásakor számításba vegyenek az egyesüléssel, szétválással, részleges szétválással vagy részvénycserével kapcsolatos bármilyen készpénzfizetést.”

               10.

               A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „10. cikk
               (1)   Ha az egyesülés, szétválás, részleges szétválás vagy eszközátruházás során az átadott eszközök magukban foglalják az átadó társaság azon állandó telephelyét, amely nem az átadó társaság szerint illetékes tagállamban helyezkedik el, akkor az átadó társaság szerint illetékes tagállam lemond arról a jogáról, hogy megadóztassa az említett állandó telephelyet.
               Az átadó társaság szerint illetékes tagállam visszapótolhatja az említett társaság adóköteles nyereségébe az állandó telephely azon veszteségeit, amelyeket adott esetben korábban beszámíthattak volna az említett államban lévő társaság adóköteles nyereségébe, és amelyeket még nem számítottak be.
               Azon tagállam, amelyben az állandó telephely található, valamint az átvevő társaság szerint illetékes tagállam ezen irányelv rendelkezéseit úgy alkalmazza az ilyen átruházásokra, mintha az a tagállam lenne az átadó társaság szerint illetékes tagállam, ahol az állandó telephely található.
               Ezeket a rendelkezéseket abban az esetben is alkalmazni kell, ha az állandó telephely ugyanazon tagállamban található, mint amelyben az átvevő társaság illetőséggel rendelkezik.
               (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az átadó társaság szerint illetékes tagállam a teljes körű adókötelezettség rendszerét alkalmazza, akkor e tagállamnak joga van megadóztatni az állandó telephely egyesülésből, szétválásból, részleges szétválásból vagy eszközátruházásból származó nyereségét vagy tőkenyereségét, feltéve, hogy mentességet ad azon adóra, amelyet ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül ezen nyereségekre vagy tőkenyereségekre az állandó telephely elhelyezkedése szerinti tagállamban felszámítottak volna, ugyanolyan módon és ugyanolyan összegben, mint ahogyan és amilyen összegben az adott tagállam a társaságot megadóztatta volna, ha az adót ténylegesen ráterheli és az befizetésre kerül.”

               11.

               A szöveg a következő címmel egészül ki:
               „IVa. CÍM
               Az átlátható jogalanyok különleges esete
               10a. cikk
               (1)   Amennyiben valamely tagállam egy, az adott tagállamban illetőséggel nem rendelkező átadó vagy megszerzett társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, joga van nem alkalmazni ezen irányelv rendelkezéseit a társaság közvetlen vagy közvetett tagjának (részvényesének) a társaság jövedelme, nyeresége vagy tőkenyeresége tekintetében történő adóztatásakor.
               (2)   Az (1) bekezdésben említett jogot gyakorló tagállam mentességet adhat azon adó tekintetében, amely ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül az adózási szempontból átlátható társaságot terhelte volna jövedelme, nyeresége vagy tőkenyeresége tekintetében, ugyanolyan módon és ugyanolyan összegben, mint ahogyan és amilyen összegben az adott tagállam a társaságot megadóztatta volna, ha az adót ténylegesen ráterheli és az befizetésre kerül.
               (3)   Amennyiben egy tagállam egy, az adott tagállamban illetőséggel nem rendelkező átvevő vagy megszerző társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, joga van nem alkalmazni a 8. cikk (1), (2) és (3) bekezdését.
               (4)   Amennyiben egy tagállam egy, az adott tagállamban illetőséggel nem rendelkező átvevő társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, akkor az adott tagállam annak bármely közvetlen vagy közvetett tagja (részvényese) tekintetében adózási szempontból ugyanolyan bánásmódot alkalmazhat, mint amilyet akkor alkalmazna, ha az átvevő társaság az adott tagállamban illetőséggel rendelkezne.”

               12.

               A szöveg a következő címmel egészül ki:
               „IVb. CÍM
               Az SE vagy az SCE létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezésére alkalmazandó szabályok
               10b. cikk
               (1)   Amennyiben

                           a)

                           valamely SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból a másikba helyezi át, vagy

                           b)

                           létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból egy másikba történő áthelyezésével kapcsolatban egy, az előbbi tagállamban illetőséggel rendelkező SE vagy SCE megszűnik az adott tagállamban illetőséggel rendelkezni, és a továbbiakban egy másik tagállamban rendelkezik illetőséggel,

                     akkor a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése vagy az illetőség megszűnése abban a tagállamban, ahonnan az adott létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, nem adhat okot az SE vagy SCE olyan eszközeiből és forrásaiból származó tőkenyereségeinek a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiszámított megadóztatására, amelyek ennek következtében továbbra is ténylegesen kapcsolódnak az SE vagy SCE valamely állandó telephelyéhez abban a tagállamban, amelyből a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, és amelyek szerepet játszanak az adózási célra számításba vett nyereségek és veszteségek létrehozásában.
               (2)   Az (1) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha az SE vagy SCE az adott állandó telephelyhez továbbra is ténylegesen kapcsolódó eszközök és források vonatkozásában új értékcsökkenést és bármely nyereséget vagy veszteséget úgy számol el, mintha a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezésére nem került volna sor, vagy nem szűnt volna meg az SE vagy SCE eszerinti illetősége az adózás szempontjából.
               (3)   Abban az esetben, ha az adott tagállam joga alapján az SE vagy SCE jogosult arra, hogy az adott tagállamban fennmaradó eszközök és források vonatkozásában bármilyen új értékcsökkenést, illetve nyereséget vagy veszteséget a (2) bekezdésben megállapítottaktól eltérő alapon számítson ki, akkor az (1) bekezdést nem lehet azon eszközökre és forrásokra alkalmazni, amelyek vonatkozásában ilyen választási lehetőséggel élt a társaság.
               10c. cikk
               (1)   Amennyiben

                           a)

                           valamely SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból a másikba helyezi át, vagy

                           b)

                           létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból egy másikba történő áthelyezésével kapcsolatban egy, az előbbi tagállamban illetőséggel rendelkező SE vagy SCE megszűnik az adott tagállamban illetőséggel rendelkezni, és a továbbiakban egy másik tagállamban rendelkezik illetőséggel,

                     akkor a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy amennyiben az SE vagy SCE által a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezését megelőzően képzett céltartalék és tartalék részben vagy teljes mértékben mentes az adó alól és nem külföldi állandó telephelytől származik, az SE-nek vagy SCE-nek az azon tagállamban elhelyezkedő állandó telephelye, amelyből a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, az ilyen céltartalékot vagy tartalékot ugyanazzal az adómentességgel vihesse át.
               (2)   Olyan mértékben, amennyiben egy, a létesítő okirat szerinti székhelyét valamely tagállam területén belül áthelyező társaság továbbvihetné vagy visszakönyvelhetné az olyan veszteségeket, amelyeket adó céljából még nem használtak fel, az adott tagállam engedélyezi a területén elhelyezkedő és a létesítő okirat szerinti székhelyét áthelyező SE vagy SCE állandó telephelye számára az SE vagy SCE azon veszteségeinek továbbvitelét, amelyeket adó céljából még nem használtak fel, feltéve, hogy a veszteségek továbbvitele vagy visszakönyvelése hasonló körülmények között egy olyan társaságnak is módjában állt volna, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye továbbra is az adott tagállamban helyezkedik el, vagy amely továbbra is az adott tagállamban rendelkezik adózási célú illetőséggel.
               10d. cikk
               (1)   Valamely SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése önmagában nem adhat okot a tagok (részvényesek) jövedelmének, nyereségének vagy tőkenyereségének bármely megadóztatására.
               (2)   Az (1) bekezdés alkalmazása nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy megadóztassák a létesítő okirat szerinti székhelyét áthelyező SE vagy SCE tőkéjét megtestesítő értékpapírok későbbi átruházásából származó nyereséget.”

               13.

               A 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok a II., III., IV. és IVb. cím rendelkezéseinek, vagy ezek bármely részének az alkalmazását visszautasíthatják, vagy megvonhatják az azokból származó előnyöket, ha úgy tűnik, hogy valamely SE vagy SCE egyesülésének, szétválásának, részleges szétválásának, eszközátruházásának, részesedéscseréjének vagy létesítő okirat szerinti székhelye áthelyezésének:

                           a)

                           alapvető célkitűzése vagy alapvető célkitűzéseinek egyike az adó kijátszására vagy az adó elkerülésére irányul; azon tény, hogy az 1. cikkben említett műveletek egyikét nem olyan valós üzleti okból hajtják végre, mint amilyen a műveletben részt vevő társaságok tevékenységeinek az átszervezése vagy ésszerűsítése, arra a feltételezésre adhat okot, hogy a művelet alapvető célkitűzése vagy alapvető célkitűzéseinek egyike az adó kijátszása vagy az adó elkerülése;

                           b)

                           eredménye, hogy a társaság, akár részt vesz a műveletben, akár nem, már nem teljesíti azon feltételeket, amelyek a munkavállalóknak a társaság szerveiben való képviseletéhez szükségesek azon megállapodásokkal összhangban, amelyek a műveletet megelőzően hatályban voltak.”

               14.

               A melléklet helyébe az ezen irányelv mellékletének szövege lép.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy mind az SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése tekintetében ezen irányelv rendelkezéseinek, mind pedig az irányelv melléklete a) szövegrészének 2006. január 1-jéig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az ezen irányelv közötti kapcsolatot leíró megfelelési táblázatot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az (1) bekezdésben említettektől eltérő egyéb rendelkezések tekintetében 2007. január 1-jéig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az ezen irányelv közötti kapcsolatot leíró megfelelési táblázatot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni.
   (3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-C. JUNCKER

      (1)  2004. március 10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL C 110., 2004.4.30., 30. o.

      (3)  HL L 225., 1990.8.20., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

      (4)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o. A 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

      (6)  HL L 207., 2003.8.18., 1. o. Az EGT-Vegyesbizottság 15/2004/EK határozatával (HL L 116., 2004.4.22., 68. o.) módosított rendelet.

      (7)  HL L 207., 2003.8.18., 25. o.

      (8)  HL L 225., 1990.8.20., 6. o. A legutóbb a 2003/123/EK irányelvvel (HL L 7., 2004.1.13., 41. o.) módosított irányelv.

      (9)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o. A 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított irányelv.

      (10)  HL L 207., 2003.8.18., 1. o. Az EGT-Vegyesbizottság 15/2004/EK határozatával (HL L 116., 2004.4.22., 68. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET
            A 3. CIKK A) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÁRSASÁGOK JEGYZÉKE

                        a)

                        az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet és az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv alapján alapított társaságok, valamint az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelv alapján alapított szövetkezetek

                        b)

                        a belga jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »société anonyme«/»naamloze vennootschap«, »société en commandite par actions«/»commanditaire vennootschap op aandelen«, »société privée à responsabilité limitée«/»besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«»société coopérative à responsabilité limitée«/»coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«, »société coopérative à responsabilité illimitée«/»coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid«, »société en nom collectif«/»vennootschap onder firma«, »société en commandite simple«/»gewone commanditaire vennootschap«, és azok a közvállalkozások, amelyek a fenti jogi formák egyikét fogadták el, és a belga jog alapján alapított más társaságok, amelyek a belga társasági adó alá tartoznak;

                        c)

                        a cseh jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »akciová společnost«, »společnost s ručením omezeným«;

                        d)

                        a dán jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »aktieselskab« és »anpartsselskab«. A társaságiadó-törvény alapján adóköteles más társaságok, amennyiben adóköteles jövedelmüket az »aktieselskaber« tekintetében alkalmazandó általános adójogi szabályok alapján számítják ki és adóztatják;

                        e)

                        a német jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »Aktiengesellschaft«, »Kommanditgesellschaft auf Aktien«, »Gesellschaft mit beschränkter Haftung«, »Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit«, »Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft«, »Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts«, és más, a német jog alapján alapított, a német társasági adó alá tartozó társaságok;

                        f)

                        az észt jog szerint a következõképpen ismert társaságok: »täisühing«, »usaldusühing«, »osaühing«, »aktsiaselts«, »tulundusühistu«;

                        g)

                        a görög jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »αvώvυμη εταιρεία«, »εταιρεία περιoρισμέvης ευθύvης (Ε.Π.Ε.)«;

                        h)

                        a spanyol jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »sociedad anónima«, »sociedad comanditaria por acciones«, »sociedad de responsabilidad limitada«, és azok a közjogi szervezetek, amelyek a magánjog alapján működnek;

                        i)

                        a francia jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »société anonyme«, »société en commandite par actions«, »société à responsabilité limitée«, »sociétés par actions simplifiées«, »sociétés d’assurances mutuelles«, »caisses d’épargne et de prévoyance«, »sociétés civiles« amelyek automatikusan a társasági adó alá tartoznak, »coopératives«, »unions de coopératives«, ipari és kereskedelmi közintézmények és közvállalkozások, és más, a francia jog alapján alapított, a francia társasági adó alá tartozó társaságok;

                        j)

                        az ír jog szerint bejegyzett vagy működő társaságok, az Industrial and Provident Societies Acts alapján bejegyzett intézmények, a Building Societies Acts alapján bejegyzett lakástakarékpénztárak és a Trustee Savings Banks Act, 1989. értelmében vett takarékbankok;

                        k)

                        az olasz jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »società per azioni«, »società in accomandita per azioni«, »società a responsabilità limitata«, »società cooperative«, »società di mutua assicurazione«, valamint az olyan köz- és magánjogi személyek, amelyek teljes mértékben vagy elsődlegesen kereskedelmi tevékenységeket folytatnak;

                        l)

                        a ciprusi jog szerint: a jövedelemadó-törvényekben meghatározott »εταιρείες«;

                        m)

                        a lett jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »akciju sabiedrība«, »sabiedrība ar ierobežotu atbildību«;

                        n)

                        a litván jog szerint alapított társaságok;

                        o)

                        a luxemburgi jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »société anonyme«, »société en commandite par actions«, »société à responsabilité limitée«, »société coopérative«, »société coopérative organisée comme une société anonyme«, »association d’assurances mutuelles«, »association d’épargne-pension«, »entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’État, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public«, és más, a luxemburgi jog alapján alapított, a luxemburgi társasági adó alá tartozó társaságok;

                        p)

                        a magyar jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »közkereseti társaság«, »betéti társaság«, »közös vállalat«, »korlátolt felelősségű társaság«, »részvénytársaság«, »egyesülés«, »közhasznú társaság«, »szövetkezet«;

                        q)

                        a máltai jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »Kumpaniji ta’ Responsabilita Limitata«, »Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet«;

                        r)

                        a holland jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »naamloze vennootschap«, »besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid«, »Open commanditaire vennootschap«, »Coöperatie«, »onderlinge waarborgmaatschappij«, »Fonds voor gemene rekening«, »vereniging op coöperatieve grondslag« and »vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt«, és más, a holland jog alapján alapított, a holland társasági adó alá tartozó társaságok;

                        s)

                        az osztrák jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »Aktiengesellschaft«, »Gesellschaft mit beschränkter Haftung«, »Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften«;

                        t)

                        a lengyel jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »spółka akcyjna«, »spółka z ograniczoną odpowiedzialnością«;

                        u)

                        a portugál jog szerint alapított kereskedelmi társaságok vagy kereskedelmi formával rendelkező polgárjogi társaságok, valamint kereskedelmi vagy ipari tevékenységet folytató egyéb jogi személyek;

                        v)

                        a szlovén jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »delniška družba«, »komanditna družba«, »družba z omejeno odgovornostjo«;

                        w)

                        a szlovák jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »akciová spoločnosť «, »spoločnosť s ručením obmedzeným«, »komanditná spoločnosť «.

                        x)

                        a finn jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »osakeyhtiö«/»aktiebolag«, »osuuskunta«/»andelslag«, »säästöpankki«/»sparbank« és »vakuutusyhtiö«/»försäkringsbolag«;

                        y)

                        a svéd jog szerint a következőképpen ismert társaságok: »aktiebolag«, »försäkringsaktiebolag«, »ekonomiska föreningar«, »sparbanker«, »ömsesidiga försäkringsbolag«;

                        z)

                        az Egyesült Királyság joga szerint alapított társaságok.”


title: A Bizottság 2006/74/EK irányelve ( 2006. augusztus 21. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a diklórprop-P, a metkonazol, a pirimetanil és a triklopir hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               30.8.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 235/17

      A BIZOTTSÁG 2006/74/EK IRÁNYELVE

   (2006. augusztus 21.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a diklórprop-P, a metkonazol, a pirimetanil és a triklopir hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, továbbá tartalmazza a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok jegyzékét. E jegyzék magában foglalja a a diklórprop-P-t, a metkonazolt, a pirimetanilt és a triklopirt.

               (2)

               A szóban forgó hatóanyagok esetében a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben foglalt előírásokkal összhangban értékelték az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a bejelentő által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, melyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A diklórprop-P esetében Dánia volt a referens tagállam, és 2003. november 5-én minden vonatkozó információ benyújtásra került. A metkonazol esetében Belgium volt a referens tagállam, és 2004. január 27-én minden vonatkozó információ benyújtásra került. A pirimetanil esetében Ausztria volt a referens tagállam, és 2004. április 15-én minden vonatkozó információ benyújtásra került. A triklopir esetében Írország volt a referens tagállam, és 2003. november 21-én minden vonatkozó információ benyújtásra került.

               (3)

               A tagállamok és az EFSA szakértői vizsgálatnak vetették alá az értékelő jelentéseket, melyeket a triklopir esetében 2005. december 14-én, a diklórprop-P, a metkonazol és a pirimetanil esetében pedig 2006. január 13-án nyújtottak be a Bizottsághoz, az EFSA tudományos jelentései (4) formájában. E jelentéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta, és 2006. május 23-án véglegesítette a diklórprop-P-ről, a metkonazolról, a pirimetanilről és a triklopirról készített bizottsági felülvizsgálati jelentések formájában.

               (4)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a diklórprop-P-t, a metkonazolt, a pirimetanilt és a triklopirt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen azon felhasználási célokat illetően, melyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentéseiben megvizsgáltak és részleteztek. Ezért helyénvaló e hatóanyagoknak az I. mellékletbe való felvétele annak érdekében, hogy az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyeit valamennyi tagállamban az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban ki lehessen adni.

               (5)

               E következtetés sérelme nélkül helyénvaló további információkat beszerezni a diklórprop-P-t, a pirimetanilt és a triklopirt érintő egyes specifikus vonatkozásokat illetően. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért indokolt előírni, hogy a diklórprop-P-t, a pirimetanilt és a triklopirt további vizsgálatoknak vessék alá a bizonyos kérdések kapcsán elvégzett kockázatértékelés megerősítése céljából, és hogy az erről szóló tanulmányokat a bejelentők nyújtsák be.

               (6)

               Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetőségük legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (7)

               A 91/414/EGK irányelvben előírt kötelezettségek sérelme nélkül egy hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét követően a tagállamoknak hat hónap áll rendelkezésükre, hogy a diklórprop-P-t, a metkonazolt, a pirimetanilt és a triklopirt tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó, már kiadott engedélyeket felülvizsgálják a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében, valamint az I. mellékletében meghatározott követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében. A tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják a kiadott engedélyeket a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve indokolt hosszabb időt hagyni az egyes növényvédő szerek valamennyi tervezett felhasználására vonatkozó teljes, III. melléklet szerinti dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére.

               (8)

               A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során szerzett eddigi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek birtokosainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. Ezért a további nehézségek elkerülése érdekében szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük róla, az engedély birtokosa hozzáférhet-e a szóban forgó irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek birtokosaira.

               (9)

               Helyénvaló ezért a 91/414/EGK irányelv ennek megfelelő módosítása.

               (10)

               Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2007. november 30-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelv előírásainak betartásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint a szóban forgó rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   E rendelkezéseket 2007. december 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban 2007. november 30-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a diklórprop-P-t, a metkonazolt, a pirimetanilt és a triklopirt tartalmazó növényvédő szerek meglévő engedélyeit.
   Az említett időpontig a tagállamok megvizsgálják különösen azt, hogy az irányelv I. mellékletében a diklórprop-P-re, a metkonazolra, a pirimetanilra és a triklopirra vonatkozó feltételek a hatóanyaggal kapcsolatos bejegyzés B. részében találhatóak kivételével teljesülnek-e, valamint hogy az engedély birtokosa rendelkezik-e olyan dossziéval, vagy hozzáfér-e olyan dossziéhoz, mely megfelel az irányelv II. mellékletében előírt követelményeknek, az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, mely diklórprop-P-t, metkonazolt, pirimetanilt és triklopirt tartalmaz oly módon, hogy az az egyedüli hatóanyag vagy pedig egyike azon aktív hatóanyagoknak, melyek mindegyikét legkésőbb 2007. május 31-ig felveszik a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található jegyzékbe, a tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, a diklórprop-P-re, a metkonazolra, a pirimetanilra, illetve a triklopirra vonatkozóan, az irányelv I. mellékletében szereplő bejegyzés B. részének figyelembevételével. Ezen értékelés alapján eldöntik, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok:

               a)

               diklórprop-P-t, a metkonazolt, a pirimetanilt és a triklopirt egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség szerint legkésőbb 2011. május 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               a diklórprop-P-t, a metkonazolt, a pirimetanilt és a triklopirt több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2011. május 31-ig, vagy a módosításra vagy visszavonásra abban (azokban) a szóban forgó irányelvben vagy irányelvekben megállapított időpontok közül a későbbi határidőig, amely(ek) az érintett anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvette(felvették).

         4. cikk
   Ez az irányelv 2007. június 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 21-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/64/EK bizottsági irányelvvel (HL L 206., 2006.7.27., 107. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

      (4)  Az EFSA 52. tudományos jelentése (2006), 1–67. o., A diklórprop-P hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2006. január 13-án).
   Az EFSA 64. tudományos jelentése (2006), 1–71. o., A metkonazol hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2006. január 13-án).
   Az EFSA 61. tudományos jelentése (2006), 1–70. o., A pirimetanil hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2006. január 13-án).
   Az EFSA 56. tudományos jelentése (2005), 1–103. o., A triklopir hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14-én).

      (5)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 27. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     Sorszám

                     Közismert elnevezés, azonosítószámok

                     IUPAC-név

                     Tisztasági fok (1)

                     Hatálybalépés

                     A jegyzékben szereplés lejárata

                     Különleges rendelkezések

                     „135

                     Diklórprop-P
                     CAS-szám: 15165-67-0
                     CIPAC-szám: 476

                     (R)-2-(2,4-diklór-fenoxi) propánsav

                     ≥ 900 g/kg

                     2007. június 1.

                     2017. május 31.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként való használata engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni a diklórprop-P-ről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. május 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök, a vízi élő szervezetek és a nem célzott növények védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

                           Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell kérniük az állati metabolizmusra vonatkozó eredmények, valamint a madarak akut és rövid távú expozíciója és a növényevő emlősök akut expozíciója kockázatértékelésének megerősítése céljából.
                     Biztosítaniuk kell, hogy a diklórprop-P e mellékletbe való felvételét kezdeményező bejelentők ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül ilyen tanulmányokat nyújtsanak be a Bizottsághoz.

                     136

                     Metkonazol
                     CAS-szám: 125116-23-6 (megnevezetlen sztereokémia)
                     CIPAC-szám: 706

                        (1RS,5RS:1RS,5SR)-5-(4-klórbenzil)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)ciklopentanol

                     ≥ 940 g/kg (cisz- és transz-izomerek összesen)

                     2007. június 1.

                     2017. május 31.

                     A.   RÉSZ
                     Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni a metkonazolról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. május 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben:

                                 —

                                 a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi élő szervezetek, a madarak és az emlősök védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell,

                                 —

                                 a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint védőintézkedéseknek is szerepelniük kell.

                     137

                     Pirimetanil
                     CAS-szám: 53112-28-0
                     CIPAC-szám nincs.

                     N-(4,6-dimetilpirimidin-2-yl) anilin

                     ≥ 975 g/kg
                     (a gyártásilag szennyezett ciánamid toxikológiai veszélyt jelent és nem haladhatja meg a 0,5 g/kg értéket a technikai anyagban)

                     2007. június 1.

                     2017. május 31.

                     A.   RÉSZ
                     Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni a pirimetanilról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. május 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésének és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi élő szervezetek védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek – például pufferzónák kialakításának – is szerepelniük kell,

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazása.

                           Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell kérniük a halakra vonatkozó kockázatértékelés megerősítése céljából. Biztosítaniuk kell, hogy a pirimetanil e mellékletbe való felvételét kezdeményező bejelentő ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül ilyen tanulmányokat nyújtson be a Bizottsághoz.

                     138

                     Triklopir
                     CAS-szám: 055335-06-3
                     CIPAC-szám: 376

                     3,5,6-triklór-2-piridiloxisavas sav

                     ≥ 960 g/kg
                     (triklopir butoxietilészterként)

                     2007. június 1.

                     2017. május 31.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként való használata engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     Amikor a tagállamok a triklopirt tartalmazó növényvédő szereknek tavasszal a legelőn történő alkalmazásán kívüli felhasználására irányuló kérelmeket bírálnak el, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük róla, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni a triklopirról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. május 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk az érzékeny egyensúlyi helyzetben lévő talajvíz védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek, a veszélyeztetett területeken pedig felügyeleti programoknak kell szerepelniük,

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazása,

                                 —

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök, a vízi élő szervezetek és a nem célzott növények védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

                           Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell kérniük a madarakra és emlősökre vonatkozó akut és hosszú távú kockázatértékelés, valamint annak megerősítése céljából, hogy a vízi élő szervezetek a 6-klór-2-piridinol metabolit kockázatának lehetnek kitéve. Biztosítaniuk kell, hogy a triklopir e mellékletbe való felvételét kezdeményező bejelentők ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül ilyen tanulmányokat nyújtsanak be a Bizottsághoz.”

         (1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Bizottság 2006/64/EK irányelve ( 2006. július 18. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               27.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 206/107

      A BIZOTTSÁG 2006/64/EK IRÁNYELVE

   (2006. július 18.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, illetőleg a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok jegyzékét. E jegyzékben szerepel a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac.

               (2)

               A szóban forgó hatóanyagok esetében a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben foglalt előírásokkal összhangban értékelték az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a kérelmező által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A klopiralid esetében Finnország volt a referens tagállam, és 2003. december 2-án minden vonatkozó információt benyújtottak. A ciprodinil és a foszetil esetében Franciaország volt a referens tagállam, és 2004. január 16-án, illetve 2003. október 20-án minden vonatkozó információt benyújtottak. A trinexapac esetében Hollandia volt a referens tagállam, és 2003. november 7-én minden lényeges információt benyújtott.

               (3)

               A tagállamok az EFSÁ-val közösen szakmai értékelésnek vetették alá az értékelő jelentéseket, majd 2005. december 14-én az EFSA klopiralidról, ciprodinilről, foszetilról és a trinexapacról szóló tudományos jelentéseként nyújtották be a Bizottsághoz (4). A jelentéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta, majd a Bizottságnak a klopiralidról, a ciprodinilről, a foszetilról és a trinexapacról készített felülvizsgálati jelentései formájában 2006. április 4-én véglegesítette.

               (4)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt és trinexapacot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentéseiben megvizsgáltak és részleteztek. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

               (5)

               E következtetés sérelme nélkül indokolt további információkat beszerezni a klopiralidot, ciprodinilt és foszetilt érintő egyes specifikus vonatkozásokban. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért indokolt előírni, hogy a klopiralidot, a ciprodinilt és a foszetilt további vizsgálatoknak vessék alá a bizonyos kérdések kapcsán elvégzett kockázatértékelés megerősítése céljából, és hogy az erről szóló tanulmányokat a kérelmező nyújtsa be.

               (6)

               Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetőségük legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (7)

               Azon kötelezettségek sérelme nélkül, amelyek a 91/414/EGK irányelv alapján következnek abból, ha egy hatóanyagot felvesznek az I. mellékletbe, indokolt a felvétel után hat hónapot hagyni, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt és trinexapacot tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, ezáltal teljesülhessenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. Helyénvaló, hogy a tagállamok szükség szerint módosítsák, újakkal helyettesítsék vagy visszavonják a kiadott engedélyeket a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve indokolt hosszabb időt hagyni az egyes növényvédő szerek valamennyi felhasználási céljára vonatkozó teljes, III. melléklet szerinti dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére.

               (8)

               A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos korábbi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférés terén. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítja a hozzáférhetőséget egy olyan dossziéhoz, amely megfelel az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító eddigi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (9)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (10)

               Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2007. október 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2007. november 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek szövegükben hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük, amikor hivatalosan kihirdetik őket. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban 2007. október 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeit.
   A határidő előtt a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az irányelv I. mellékletében a klopiralidra, ciprodinilre, foszetilre és trinexapacra vonatkozó feltételek a hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében találhatóak kivételével teljesülnek, valamint hogy az engedély birtokosa rendelkezik olyan dossziéval, vagy hozzáfér olyan dossziéhoz, amely megfelel az irányelv 13. cikkében előírt feltételeknek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot tartalmaz oly módon, hogy az az egyedüli hatóanyag vagy az aktív hatóanyagok mindegyike legkésőbb 2007. április 30-ig felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található jegyzékbe, a tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dokumentáció alapján, a klopiralidra, ciprodinilre, foszetilre és trinexapacra vonatkozóan az irányelv I. mellékletének B. részében megadott követelmények figyelembevételével. Ezen értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok:

               a)

               a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, legkésőbb 2011. április 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt;
               vagy

               b)

               a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2011. április 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletéhez soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig.

         4. cikk
   Ez az irányelv 2007. május 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. július 18-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 130., 2006.5.18., 27. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

      (4)  Az EFSA 50. tudományos jelentése (2005), 1–65. o., A klopiralid hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).
   Az EFSA 51. tudományos jelentése (2005), 1–78. o., A ciprodinil hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).
   Az EFSA 54. tudományos jelentése (2005), 1–79. o., A foszetil hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).
   Az EFSA 57. tudományos jelentése (2005), 1–70. o., A trinexapac hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).

      (5)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 27. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki.

                     Szám

                     Közismert elnevezés, azonosítószámok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A jegyzéken szereplés lejárata

                     Külön rendelkezések

                     „131

                     Klopiralid
                     CAS-szám: 1702-17-6
                     CIPAC-szám: 455

                     3,6-dikloropiridin-2-karboxilsav

                     ≥ 950 g/kg

                     2007. május 1.

                     2017. április 30.

                     A. RÉSZ
                     Felhasználása kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a klopiralidot tartalmazó növényvédő szereknek tavasszal történő alkalmazásán kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük róla, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a klopiralidról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ezen átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                 –

                                 a nem célzott növények és az érzékeny egyensúlyi helyzetben lévő talajvíz védelmére. Az engedélyezés egyik feltételéül kell szabni, hogy kockázatcsökkentő intézkedéseket hozzanak, a veszélyeztetett övezetekben pedig szükség esetén felügyeleti programba kell kezdeni az esetleges talajvízszennyezés igazolására.

                           Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük az állati metabolizmus eredményeinek megerősítése céljából. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klopiralid e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

                     132

                     Ciprodinil
                     CAS-szám: 121522-61-2
                     CIPAC-szám: 511

                     (4-ciklopropil-6-metil-pirimidin-2-il)-fenil-amin

                     ≥ 980 g/kg

                     2007. május 1.

                     2017. április 30.

                     A. RÉSZ
                     Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a ciprodinilről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 –

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelő személyek biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazására vonatkozó követelmény,

                                 –

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök és a vízi élőlények védelmére. Az engedélyezés feltételei között a kockázat mérséklésére, pl. pufferzónák kialakítására irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.

                           Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madaraknál és emlősöknél felmerülő kockázatok felmérésének, valamint az állati eredetű ételekben a CGA 301085 metabolit maradványai jelenlétének megerősítéséről. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a ciprodinil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

                     133

                     Foszetil
                     CAS-szám: 15845-66-6
                     CIPAC-szám: 384

                     Etil-hidrogén-foszfonát

                     >960 g/kg (foszetil-Al-ben kifejezve)

                     2007. május 1.

                     2017. április 30.

                     A. RÉSZ
                     Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a foszetilről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 –

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök, a vízi élőlények és a nem célzott ízeltlábúak védelmére.

                           Az engedélyezés feltételei között szükség esetén a kockázat mérséklésére, pl. pufferzónák kialakítására irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                     Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a nem célzott ízeltlábúaknál – különös tekintettel a helyszíni feltárásra – és a növényevő emlősöknél felmerülő kockázatok felmérésének megerősítéséről. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmező, aki kezdeményezte a foszetil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

                     134

                     Trinexapac
                     CAS-szám 104903-73-6
                     CIPAC-szám: 732

                     4-(ciklopropil-hidroximetilén)-3,5-dioxo- ciklohexanekarboxilsav

                     >940g/kg (trinexapac-etilben kifejezve)

                     2007. május 1.

                     2017. április 30.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag a növekedésszabályozóként való használat engedélyezett.
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a trinexapacról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

                                 –

                                 különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak és az emlősök védelmére.

                           Az engedélyezés feltételei között szükség szerint a kockázat mérséklésére irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.

         (1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.”


title: A Bizottság 2006/135/EK irányelve ( 2006. december 11. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a karbendazim hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról EGT vonatkozású szöveg

text:
               12.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/37

      A BIZOTTSÁG 2006/135/EK IRÁNYELVE

   (2006. december 11.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a karbendazim hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a karbendazim.

               (2)

               A karbendazim esetében az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelése a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban, a felhasználási céloknak a bejelentők által javasolt körét illetően megtörtént. A 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet (3) értelmében Németország a kijelölt referens tagállam. Németország a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban 1998. február 10-én benyújtotta a vonatkozó értékelő jelentést és ajánlásokat a Bizottságnak.

               (3)

               Az értékelő jelentést a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták.

               (4)

               A karbendazim felülvizsgálata számos nyitott kérdést tárt fel, amelyekkel ezután a növényügyi tudományos bizottság foglalkozott. A tudományos bizottságot felkérték, hogy véleményezze megengedett napi bevitel (ADI) és megengedett kezelői expozíciós szint (AOEL) megállapításának célszerűségét, különös tekintettel a benomil, a karbendazim és a tiofanát-metil mutagén hatását, rákkeltő hatását és szaporodásra gyakorolt hatását tanulmányozó vizsgálatok eredményeire. A bizottság (4) megállapította, hogy mindhárom anyagban a karbendazim a közös biológiai hatóanyag. Különösen a benomilból, de a tiofanát-metilből is, anyagcsere-folyamatban karbendazim keletkezik, és mindhárom anyag számbeli kromoszóma-rendellenességeket (aneuploiditás) okoz in vivo körülmények között az emlősök sejtjeiben. Nincs jele annak, hogy a három anyag bármelyike ettől eltérő módon is előidézné a genetikai állomány károsodását. Rákkeltő hatás veszélye nem merül fel. E gombaölő szereknek a szaporodásra gyakorolt ismert hatásai a magorsó mikrotubulusaival való kölcsönhatással magyarázhatók. Az aneuploiditás kialakulásának mechanizmusa jól ismert és a tubulin polimerizációjának gátlását jelenti; a tubulin az a fehérje, amely alapvető fontosságú a kromoszómák szétválásához a sejtosztódás során: nem áll fenn DNS-sel való kölcsönhatás. Tekintve, hogy az osztódó sejtekben több tubulinmolekula van jelen, a gombaölő szerek kis koncentrációban való jelenléte csak korlátozott számú tubulinmolekulát érint, így következésképpen nem várhatók toxikológiailag káros hatások. Egyértelműen meghatározható tehát egy „nincs káros hatás” szint, és így mind a megengedett napi bevitelre (ADI), mind a megengedett kezelői expozíciós szintre (AOEL) vonatkozó határérték megállapítása lehetséges.

               (5)

               A 91/414/EGK irányelv 5. cikkének (4) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét feltételekhez lehet kötni, illetve korlátozásokat lehet kikötni. Ebben az esetben a jegyzéken szereplés időtartamára és az engedélyezett célnövényekre vonatkozó korlátozások tekinthetők szükséges intézkedéseknek. Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz benyújtott eredeti intézkedések a jegyzéken szereplés időtartamának hét évre történő korlátozását javasolták, hogy a tagállamok elsőbbséget biztosítsanak a már forgalomban lévő, karbendazimot tartalmazó növényvédő szerek vizsgálatának. Elkerülendő a védelem kívánt magas színvonalától való eltérést, a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételt a karbendazim olyan felhasználásaira kívánták korlátozni, amelynek közösségi értékelése már ténylegesen megtörtént, és amelyekre a javasolt felhasználást illetően megállapították, hogy az megfelel a 91/414/EGK irányelv feltételeinek. Ez azt is jelenti, hogy olyan más felhasználás esetén, amelyre a fenti értékelés nem, vagy csak részben terjedt ki, teljes körű értékelést kell végezni, mielőtt mérlegelni lehetne a felvételt a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. Végül, a karbendazim veszélyes jellege miatt szükségesnek ítélték, hogy legalább minimális szinten megtörténjen azoknak az egyes kockázatcsökkentő intézkedéseknek a közösségi összehangolása, amelyeket a tagállamoknak az engedélyek kiadásakor alkalmazniuk kellett.

               (6)

               A 91/414/EGK irányelvben megállapított eljárások szerint a Bizottság dönt a hatóanyagok jóváhagyásáról, beleértve a kockázatkezelési intézkedéseket is. A tagállamok felelősségi körébe tartozik a növényvédő szerek által keltett kockázatokat csökkentő intézkedések végrehajtása, alkalmazása és ellenőrzése. A több tagállam által is megfogalmazott aggályok azt a megítélésüket tükrözik, hogy további korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a kockázat elfogadható, és a Közösségben elérni kívánt magas szintű védelemmel összhangban lévő szintre csökkenjen. A megfelelő biztonsági és védelmi szint meghatározása a karbendazim további gyártásának, forgalmazásának és használatának tekintetében jelenleg a kockázatkezelés témakörébe tartozik.

               (7)

               Ennek következtében a Bizottság felülvizsgálta álláspontját. Az emberi és az állati egészség, illetve a környezet magas szintű közösségi védelmének kellő tükrözése érdekében indokoltnak ítélték, hogy az (5) preambulumbekezdésben meghatározott elveken túl tovább csökkentsék a jegyzéken szereplés időtartamát, hét évről három évre. Ez tovább csökkenti a kockázatokat azzal, hogy elsőbbséget ad a hatóanyag újbóli értékelésének.

               (8)

               A karbendazimot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgáltak és részleteztek, feltéve, hogy megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmaznak.

               (9)

               Függetlenül attól a megállapítástól, hogy a karbendazimtartalmú növényvédő szerek várhatóan kielégítik a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában lefektetett követelményeket, indokolt további információkat szerezni egyes konkrét kérdésekről. A tagállamoknak célszerű az engedélyek jogosultjaitól információkat kérniük a karbendazim használatáról, beleértve a kezelők egészségével kapcsolatos eseményekre vonatkozó információkat is.

               (10)

               Mint a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő összes többi anyag esetében, a karbendazim helyzetét is felül lehet vizsgálni az említett irányelv 5. cikkének (5) bekezdése értelmében az esetleg felmerülő új adatok fényében. Hasonlóképpen, az, hogy ez az anyag az I. mellékletben konkrét lejárati dátummal szerepel, nem jelenti azt, hogy a jegyzékre való felvételét, az irányelvben lefektetett eljárások szerint, ne lehetne megújítani.

               (11)

               A 3600/92/EGK rendelet keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos korábbi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett szükségesnek látszik ezért pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja megfelelően igazolja-e, hogy hozzáfér olyan dossziéhoz, amely megfelel az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító eddigi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (12)

               Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetőségük legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (13)

               Azon kötelezettségek sérelme nélkül, amelyek a 91/414/EGK irányelv alapján következnek abból, hogy egy hatóanyagot felvesznek az I. mellékletbe, indokolt a felvétel után hat hónapot biztosítani arra, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a karbendazimot tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, ezáltal teljesülhessenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. A tagállamoknak célszerű az érvényes engedélyeket szükség szerint módosítani, újakkal helyettesíteni vagy visszavonni, a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időt kell hagyni az egyes növényvédő szerek egyes felhasználási céljaira vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dosszié benyújtására és értékelésére, a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelveknek megfelelően. Figyelembe véve a karbendazim veszélyes tulajdonságait, a tagállamok számára legfeljebb hároméves időszakot célszerű nyitva tartani annak ellenőrzésére, hogy a hatóanyagként csak karbendazimot tartalmazó, vagy más engedélyezett hatóanyagokat is tartalmazó növényvédő szerek megfelelnek-e a VI. melléklet rendelkezéseinek.

               (14)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (15)

               Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, ezért a Bizottság az említett intézkedésekre vonatkozóan javaslatot nyújtott be a Tanácshoz. A 91/414/EGK irányelv 19. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott időtartam lejártáig a Tanács egyfelől nem fogadta el a javasolt végrehajtási jogi aktust, másfelől nem nyilvánított ellenvéleményt az intézkedések végrehajtását célzó javaslattal szemben, és ezzel a Bizottság hatáskörébe került ezen intézkedések elfogadása,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2007. június 30-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelv előírásainak betartásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2007. július 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésükkor ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A karbendazimot hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelvvel összhangban történő szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2007. június 30-ig elvégzik. Az említett időpontig különösen arról kell meggyőződniük, hogy az említett irányelv I. mellékletének karbendazimmal kapcsolatos feltételei teljesülnek-e, az e hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e, az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban.
   (2)   Eltérve az (1) bekezdésben leírtaktól, a tagállamok minden karbendazimtartalmú engedélyezett növényvédő szert illetően újraértékelik a terméket a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében foglalt egységes alapelvek szerint, az említett irányelv III. mellékletének megfelelő dosszié alapján és figyelembe véve az említett irányelv I. mellékletében a karbendazimra vonatkozó bejegyzés B. részét. Ezen értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   Ezt követően a tagállamok 2009. december 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a karbendazimtartalmú szerek engedélyét.
   4. cikk
   Ez az irányelv 2007. január 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 11-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/85/EK bizottsági irányelvvel (HL L 293., 2006.10.24., 3. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 10. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 107., 1994.4.28., 8. o. A legutóbb a 2230/95/EK rendelettel (HL L 225., 1995.9.22., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  A növényügyi tudományos bizottság 2001. március 23-án kelt szakvéleménye (SCP/BENOMY/002 – végleges, SCP/CARBEN/002 – végleges, SCP/THIOPHAN/002 – végleges 002) a benomilnak, a karbendazimnak és a tiofanát-metilnek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv keretében végzett értékeléséről (a növényügyi tudományos bizottság által 2001. március 7-én elfogadott szakvélemény).

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     Szám

                     Közhasználatú név, Azonosító szám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A jegyzéken szereplés lejárata

                     Külön rendelkezések

                     „149

                     Karbendazim (megnevezetlen sztereokémia)
                     CAS-szám: 10605-21-7
                     CIPAC-szám: 263

                     Metil-benzimidazol-2-il-karbamát

                     980 g/kg

                     2007. január 1.

                     2009. december 31.

                     A.   RÉSZ
                     Csak gombaölő szerként engedélyezhető a következő növényekhez:

                                 —

                                 gabonafélék,

                                 —

                                 repce,

                                 —

                                 cukorrépa,

                                 —

                                 kukorica,

                           legfeljebb a következő mértékben:

                                 —

                                 0,25 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás gabonafélékhez és repcéhez,

                                 —

                                 0,075 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás cukorrépához,

                                 —

                                 0,1 kg hatóanyag/hektár/kijuttatás kukoricához.

                           A következő használatokat tilos engedélyezni:

                                 —

                                 légi kijuttatás,

                                 —

                                 kijuttatás háti permetezővel vagy kézi permetezővel, akár szakemberek, akár nem szakemberek által,

                                 —

                                 házi kert.

                           A tagállamok biztosítják, hogy minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedés megtörténjen. Külön figyelmet kell fordítani a következők védelmére:

                                 —

                                 Vízi élőlények. A kezelt területek és a felszíni vizek között megfelelő távolságot kell tartani. Ez a távolság annak függvénye lehet, hogy alkalmaznak-e a permet terjedését gátló eljárásokat vagy eszközöket.

                                 —

                                 Földigiliszták és a talajban élő más makroorganizmusok. Az engedély feltételei között szerepelnie kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, mint például a kijuttatások száma és időzítése, a fajlagos felhasználás és szükség esetén a hatóanyag-koncentráció legmegfelelőbb kombinációjának megválasztása.

                                 —

                                 Madarak és emlősök. Az engedélyezés feltételei között szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, mint például a kijuttatás ütemezésének gondos megválasztása, és olyan készítmények kiválasztása, amelyek fizikai megjelenésük vagy megfelelő elriasztást biztosító szerek jelenléte eredményeként a lehető legkisebbre csökkentik az érintett fajok veszélyeztetését.

                                 —

                                 A kezelők, akiknek megfelelő védőruházatot kell viselniük, különösen kesztyűt, overallt, gumicsizmát és arcvédőt vagy védőszemüveget a keverés, betöltés, kijuttatás és a felszerelés tisztítása során, kivéve, ha az anyag által jelentett veszélyek megfelelően ki vannak küszöbölve a felszerelés kialakításának, vagy annak köszönhetően, hogy a felszerelés el van látva meghatározott védőeszközökkel.

                           B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben foglalt egységes alapelvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni a karbendazimról szóló felülvizsgálati jelentés következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét.
                     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az engedélyek jogosultjai minden évben legkésőbb december 31-ig bejelentsék a kezelők egészségével kapcsolatos eseményeket. A tagállamok előírhatnak adatszolgáltatási kötelezettséget (mint például értékesítési adatok és a használati szokások felmérése), hogy reális kép alakuljon ki a karbendazim használatának körülményeiről és lehetséges toxikológiai hatásáról.”

         (1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.