title: A Bizottság 2005/67/EK irányelve (2005. október 18.) a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok alkalmassá tételük érdekében való típusjóváhagyására vonatkozóan a 86/298/EGK tanácsi irányelv I. és II. mellékletének, a 87/402/EGK tanácsi irányelv I. és II. mellékletének és a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., II. és III. mellékletének módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               19.10.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 273/17

      A BIZOTTSÁG 2005/67/EK IRÁNYELVE

   (2005. október 18.)
   a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok alkalmassá tételük érdekében való típusjóváhagyására vonatkozóan a 86/298/EGK tanácsi irányelv I. és II. mellékletének, a 87/402/EGK tanácsi irányelv I. és II. mellékletének és a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., II. és III. mellékletének módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1986. május 26-i 86/298/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel a keskeny nyomtávú mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1987. június 25-i 87/402/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikkére,
   tekintettel a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2003/37/EK irányelv a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/115/EGK tanácsi irányelv (4) értelmében új követelményként bevezette a mezőgazdasági vagy erdészeti járművek teljes típusjóváhagyáshoz a biztonságiöv-rögzítés felszerelését. Mivel a 76/115/EGK irányelv különböző típusú nem mezőgazdasági gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozik, meg kell határozni, hogy az irányelv mely követelményei alkalmazandóak egyes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra.

               (2)

               A 76/115/EGK irányelv I. mellékletének 1. függelékében az N3 kategóriába tartozó járművek esetében a menetirányba néző középső ülések vonatkozásában előírt követelmények a legfeljebb 40 km/h tervezési sebességgel haladó traktorok számára megfelelőek.

               (3)

               Az OECD Tanácsa 2005. március 29-én jóváhagyta a C(2005) 1 határozatot, amely új verziójú OECD-kódexeket ír elő a mezőgazdasági és erdészeti traktorok vizsgálatához.

               (4)

               Az OECD Tanácsa C(2005) 1 határozatának figyelembe vétele érdekében alkalmazni kell az OECD-kódexeket a 2003/37/EK, a 86/298/EGK és a 87/402/EGK irányelv hivatkozásaira nézve.

               (5)

               Ezért a 86/298/EGK, a 87/402/EGK és a 2003/37/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/37/EK irányelv 20. cikke (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2003/37/EK irányelv I., II. és III. melléklete ezen irányelv I. mellékletével összhangban módosul.
   2. cikk
   A 86/298/EGK irányelv I. és II. melléklete ezen irányelv II. mellékletével összhangban módosul.
   3. cikk
   A 87/402/EGK irányelv I. és II. melléklete ezen irányelv III. mellékletével összhangban módosul.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2005. december 31-ig megfeleljenek. Haladéktalanul a Bizottság elé tárják a rendelkezések szövegét, valamint egy táblázatot az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelésről.
   A tagállamok által jóváhagyott rendelkezések hivatkozást tartalmaznak ezen irányelvre, vagy hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozással jelennek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz nemzeti joguk azon legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket a jelen irányelv hatálya alá tartozó területen jóváhagynak.
   5. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. október 18-án.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 186., 1986.7.8., 26. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

      (2)  HL L 220., 1987.8.8., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

      (3)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o. A legutóbb a 2005/13/EK bizottsági irányelvvel (HL L 55., 2005.3.1., 35. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 24., 1976.1.30., 6. o. A legutóbb a 96/38/EK bizottsági irányelvvel (HL L 187., 1996.1.26., 95. o.) módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      A 2003/37/EK irányelv I., II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az I. melléklet 4. része 3.6.1. tételében az „OECD 1. vagy 2. kódexe” szöveg helyébe az „OECD 2. kódexe” szöveg lép.

                  2.

                  A II. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              Az I. rész B. fejezete 26.1. szám alatt álló „A biztonsági öv rögzítési pontjai” szöveg helyébe „A biztonsági öv rögzítései (1).

                              b)

                              A B. fejezet II. C. részének helyébe a következő szöveg lép:
                              „II. C. rész
                              Megfelelés a szabványosított OECD-kódexeknek
                              A megfelelő különálló irányelvek szerint elkészített vizsgálati jelentések helyett az alábbi OECD-kódexeknek megfelelő (teljes) vizsgálati jelentések alkalmazhatók.

                                          Az I. rész táblázatában megadott szám (külön irányelvek)

                                          Tárgy

                                          OECD-kódexek (2)

                                          10.1.

                                          77/536/EGK

                                          Mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai (dinamikus vizsgálat)

                                          3. kódex

                                          26.1.

                                          76/115/EGK

                                          16.1.

                                          79/622/EGK

                                          Mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai (statikus vizsgálat)

                                          4. kódex

                                          26.1.

                                          76/115/EGK

                                          19.1.

                                          86/298/EGK

                                          A kis nyomtávú mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hátul felszerelt védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai

                                          7. kódex

                                          26.1.

                                          76/115/EGK

                                          21.1.

                                          87/402/EGK

                                          A kis nyomtávú mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok elöl felszerelt védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai

                                          6. kódex

                                          26.1.

                                          76/115/EGK

                                          SD (3)

                                          A lánctalpas mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai

                                          8. kódex

                                          26.1.

                                          76/115/EGK

                  3.

                  A III. melléklet I.A. része 3.6.1. tételében az „OECD 1. vagy 2. kódexe” szöveg helyébe az „OECD 2. kódexe” szöveg lép.

         (1)  A menetirányba néző középső ülésekkel rendelkező N3 kategóriájú gépjárművek esetében a 76/115/EGK irányelv I. melléklete 1. függelékében előírtak értelmében a T1, T2, T3, C1, C2 és C3 kategóriába tartozó traktorok tekintetében a minimális rögzítési pontok száma kettő. Az ezen N3 kategóriájú gépjárműveket illető irányelv I. melléklete 5.4.3. és 5.4.4. pontjában előírt vizsgálati terhelések e kategóriába tartozó traktorokra alkalmazandók.”

         (2)  A vizsgálati jelentéseknek meg kell egyezniük a C(2005) 1 OECD-határozattal. A vizsgálati jelentések egyenértékűsége csak akkor ismerhető el a biztonsági öv rögzítései esetében, ha azokat tesztelték.
      A legutóbb a C(2003) 252 határozattal módosított C(2000) 59 határozat alapján előírt kódexek értelmében tett vizsgálati jelentés elfogadható a C(2005) 1 határozat OECD-honlapon való közzétételétől, vagyis 2006. április 21-től számított egyéves átmeneti időszak során.

         (3)  SD: külön irányelv szabályozza.”

      II. MELLÉKLET
      A 86/298/EGK irányelv I. és II. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az I. melléklet 1. pontja helyébe a következő lép:

                              „1.

                              A C(2005) 1 OECD-határozat 7. kódexének 1. pontjában előírt meghatározások és követelmények alkalmazandóak az 1.1. pont kivételével.”

                  2.

                  A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

                     „II. MELLÉKLET
                     Műszaki előírások
                     A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezet EK-típusjóváhagyásának műszaki követelményeit a 2005. március 29-i C(2005) 1 OECD-határozat 7. kódexének 3. pontja tartalmazza, a 3.1.4. (»Vizsgálati jelentések«), a 3.4. (»Kisebb módosítások«), a 3.5. (»Jelölés«) és a 3.6. (»Biztonságiöv-rögzítés hatása«) kivételével.”

      III. MELLÉKLET
      A 87/402/EGK irányelv I. és II. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az I. melléklet 1. pontja helyébe a következő lép:
                  „A C(2005) 1 OECD-határozat 6. kódexének 1. pontjában előírt meghatározások és követelmények alkalmazandóak az 1.1. pont kivételével.”

                  2.

                  A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

                     „II. MELLÉKLET
                     Műszaki előírások
                     A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezete EK-típusjóváhagyásának műszaki követelményeit a 2005. március 29-i C(2005) 1 OECD-határozat 6. kódexének 3. pontja tartalmazza, a 3.2.4. (»Vizsgálati jelentések«), a 3.5. (»Kisebb módosítások«), a 3.6. (»Jelölés«) és a 3.7. (»Biztonságiöv-rögzítés hatása«) kivételével.”


title: A Tanács 96/50/EK irányelve (1996. július 23.) a Közösségen belüli belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítvány megszerzési feltételeinek összehangolásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0050

Hivatalos Lap L 235 , 17/09/1996 o. 0031 - 0038

		A Tanács 96/50/EK irányelve(1996. július 23.)a Közösségen belüli belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítvány megszerzési feltételeinek összehangolásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189c. cikkében említett eljárással összhangban [3],mivel közös rendelkezéseket kell bevezetni a Közösség belvízi útjain közlekedő belvízi hajók hajózására vonatkozóan; mivel e cél elérése érdekében az első lépés a belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. december 19-i 91/672/EGK tanácsi irányelv [4] elfogadásával megtörtént;mivel a belvízi hajózásra vonatkozó hajóvezetői bizonyítvány megszerzésének feltételeire vonatkozó nemzeti jogszabályok különbségei miatt, valamit a belvízi hajózási ágazatban a biztonsági követelmények fokozatos szigorítása érdekében, a verseny bármilyen torzulásának a megelőzésére az ilyen bizonyítványok kiadására közösségi szintű szabályokat kell elfogadni;mivel a szükséges egységesség és átláthatóság biztosítása érdekében a Közösségnek ki kell dolgoznia az egységes nemzeti hajóvezetői bizonyítvány egy olyan mintáját, amelyet a tagállamok kölcsönösen, kicserélési kötelezettség nélkül elismernek, és amelynek a megadása – a szubszidiaritás elvével összhangban – az egyes tagállamok felelőssége;mivel a valamely másik tagállam hajózható vízi úthálózatához összeköttetéssel nem rendelkező nemzeti hajózható vízi utakat a nemzetközi verseny nem érinti, ezért ezekre a vízi utakra nem szükséges kötelezővé tenni az ebben az irányelvben a hajóvezetői bizonyítvány megadásával kapcsolatban megállapított közös rendelkezéseket;mivel ezen közös rendelkezések legfontosabb célja a hajózás biztonságának és az emberi élet védelmének növelése; mivel ezért elengedhetetlennek látszik, hogy ezek a rendelkezések megállapítsák azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket a kérelmezőnek teljesítenie kell a belvízi hajózásra vonatkozó hajóvezetői bizonyítvány megszerzéséhez;mivel a szóban forgó követelményeknek legalább a hajóvezetéshez szükséges életkort, a kérelmezők fizikai és szellemi alkalmasságát, szakmai tapasztalatainak a szintjét és a hajók irányításával kapcsolatos egyes szaktárgyak ismeretét elő kell írniuk; mivel a hajó és a fedélzeten tartózkodó személyek biztonsága érdekében a tagállamok további követelményeket is meghatározhatnak, különösen egyes helyi körülmények ismerete tekintetében; mivel a radar segítségével történő navigálás vagy a személyszállító hajók vezetése további szakirányú ismereteket igényel;mivel az irányelv mellékleteinek alkalmazásához szükséges, megfelelő eljárásokról rendelkezni kell; mivel ezért célszerű, hogy a 91/672/EGK tanácsi irányelv 7. cikke által létrehozott bizottság segítse a Bizottságot a mellékletek alkalmazásában,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A belvízi utakon történő árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó hajóvezetői bizonyítványt (a továbbiakban "bizonyítvány") kiállító tagállamok az okmány kiadását az I. mellékletben ismertetett, az irányelvnek megfelelő közösségi minta alapján végzik.(2) A tagállamok minden ésszerű intézkedést megtesznek, hogy kizárják a bizonyítványok hamisításának kockázatát.(3) A bizonyítványt a tagállamok illetékes hatóságai az irányelvnek megfelelően állítják ki. Ennek során figyelembe kell venni a vízi utak és a 91/672/EGK tanácsi irányelv 1. cikkében említett bizonyítványok különleges sajátosságait, amely bizonyítványok a következők:- hajóvezetői bizonyítvány, amely a tagállamok területén belüli összes vízi útra érvényes, kivéve azokat a vízi utakat, amelyekre a rajnai hajózási engedélyek kibocsátásáról szóló rendeletet kell alkalmazni (A kategória),- hajóvezetői bizonyítvány, amely a tagállamok területén belüli összes vízi útra érvényes, kivéve a 91/672/EGK irányelv II. mellékletében említett, tengeri jellegű vízi utakat, valamint azokat a vízi utakat, amelyekre a rajnai hajózási engedélyek kibocsátásáról szóló rendeletet kell alkalmazni (B kategória).(4) A tagállamok által, az irányelvnek megfelelően kiadott A, illetve B kategóriás bizonyítványok a Közösség területén belüli összes A, illetve B kategóriába sorolt vízi útra érvényesek.(5) A 8. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a módosított Rajnai Hajózási Egyezménynek megfelelően kiadott rajnai hajózási engedély a Közösség valamennyi vízi útjára érvényes.(6) Az irányelv I. mellékletében feltüntetett, a 91/672/EGK irányelvvel kölcsönösen elismert nemzeti hajóvezetői bizonyítványok, amelyeket az irányelv hatálybalépésének napja után legfeljebb 18 hónappal adnak ki, kicserélési kötelezettség nélkül érvényesek maradnak.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában:a) az "illetékes hatóság" azt a hatóságot jelenti, amelyet egy tagállam kijelöl a bizonyítványok kiadására, ami azt követően történik, hogy a hatóság meggyőződött arról, hogy a kérelmezők a követelményeknek megfelelnek;b) a "hajóvezető" azt a személyt jelenti, aki rendelkezik a szükséges képességekkel és szakmai minősítéssel ahhoz, hogy egy hajót elvezessen a tagállamok vízi útjain, és aki a fedélzeten a hajózási felelősséget viseli;c) a "fedélzeti személyzet tagja" azt a személyt jelenti, aki kormányosként rendszeresen részt vesz a belvízi hajózásban használt hajó vezetésében.3. cikk(1) Ezt az irányelvet a rendeltetésszerűen árufuvarozásra és személyszállításra használt belvízi hajók – önjáró uszályok, vontatóhajók, tolóhajók, uszályok, mellévett alakzatok vagy tolt hajókaravánok – összes hajóvezetőjére alkalmazni kell, kivéve:- a 20 méternél rövidebb, árufuvarozásra szánt hajók hajóvezetőit,- a személyzeten kívül legfeljebb 12 főt szállító, személyszállításra szánt hajók hajóvezetőit.(2) A Bizottsággal folytatott konzultációt követően a tagállam mentesítheti az irányelv alkalmazása alól azokat a hajóvezetőket, akik kizárólag a más tagállamok hajózható vízi útjaival összeköttetésben nem álló nemzeti vízi utakon teljesítenek szolgálatot, és számukra olyan nemzeti hajóvezetői bizonyítványt adhat ki, amelynek megszerzési feltételei eltérhetnek az ebben az irányelvben meghatározottaktól. Ebben az esetben az ilyen nemzeti hatályú bizonyítványok érvényessége azokra a vízi utakra korlátozódik.4. cikk(1) A bizonyítvány megszerzéséhez a kérelmezőnek eleget kell tennie az 5–8. cikkben meghatározott minimumkövetelményeknek. A bizonyítványon fel kell tüntetni, hogy a hajóvezető A vagy B kategóriás engedéllyel rendelkezik.(2) A tagállamok által kiadott, az (1) bekezdésben említett minimumkövetelményeknek megfelelő bizonyítványokat kölcsönösen el kell ismerni.5. cikkA bizonyítvány megszerzéséhez a kérelmezőnek legalább 21 évesnek kell lennie. A tagállamok azonban továbbra is kiadhatnak bizonyítványokat a 18 éves vagy annál idősebb kérelmezőknek. A valamely tagállam által kiadott A vagy B kategóriás bizonyítvány más tagállam általi elismerését függővé lehet tenni az adott tagállamban, az ugyanebbe a kategóriába tartozó bizonyítvány kiadásához előírt életkori feltételek teljesülésétől.6. cikk(1) A kérelmező fizikai és szellemi alkalmasságát az illetékes hatóság által elismert orvos által elvégzett orvosi vizsgálaton való részvétellel igazolja. A vizsgálat elsősorban a látás és hallás képességére, a színlátásra, a felső és alsó végtagok motorikus képességére, valamint a kérelmező ideg- és elmegyógyászati állapotára, valamint szív- és keringési rendszerének állapotára terjed ki.(2) A bizonyítvány birtokosának 65. életéve betöltése után három hónappal, majd azt követően évente alá kell vetnie magát az (1) bekezdésben említett orvosi vizsgálatnak; az illetékes hatóság a bizonyítványon igazolja, hogy a hajóvezető eleget tett ennek a kötelezettségnek.7. cikk(1) A kérelmezőnek legalább négyéves szakmai tapasztalatot kell igazolnia, amelyre belvízi hajózásban részt vevő hajó fedélzeti legénységének tagjaként tett szert.(2) Ahhoz, hogy azt figyelembe lehessen venni, a szakmai tapasztalatot az adott tagállam illetékes hatóságának kell igazolnia, e tény személyes szolgálati nyilvántartásba történő bevezetésével. A szakmai tapasztalatot bármelyik tagállam belvízi útjain meg lehet szerezni. Az olyan vízi utak esetében, amelyek egyes szakaszai a Közösség területén belül húzódnak – ilyen például a Duna, az Elba vagy az Odera –, a hatóságok az összes ilyen szakaszon megszerzett szakmai tapasztalatot figyelembe veszik.(3) A szakmai tapasztalatszerzés (1) bekezdésben említett minimális időtartamát legfeljebb három évvel lehet csökkenteni a következő esetekben:a) ha a kérelmező az illetékes hatóság által elismert olyan diplomával rendelkezik, amely igazolja a részvételt egy, a gyakorlati navigációs munkát is magában foglaló speciális képzésben; a csökkentés mértéke legfeljebb a speciális képzés időtartamával lehet egyenlő; vagyb) ha a kérelmező tengerjáró hajó fedélzeti személyzetének tagjaként szerzett szakmai tapasztalatot igazol; a maximális hároméves csökkentéshez a kérelmezőnek legalább négyévi tengerhajózási tapasztalatot kell igazolnia.(4) A szakmai tapasztalat (1) bekezdésben előírt minimális időtartama legfeljebb három évvel csökkenthető, ha a kérelmező hajóvezetésből gyakorlati vizsgát tett; a bizonyítvány ebben az esetben csak olyan hajókra érvényes, amelyek hajózási jellemzői hasonlóak ahhoz a hajóéhoz, amelyen a kérelmező gyakorlati vizsgát tett.8. cikk(1) A kérelmezőnek a szakmai ismeretekből tett vizsgával kell rendelkeznie; ennek a vizsgának legalább a II. melléklet A. fejezetében felsorolt általános jellegű tárgyakat magában kell foglalnia.(2) A Bizottsággal folytatott előzetes konzultációra is figyelemmel, egy tagállam előírhatja, hogy a hajóvezetőnek további követelményként egyes vízi utak tekintetében a hajózással kapcsolatos helyi körülmények ismeretéről is számot kell adnia, kivéve a 91/672/EGK irányelv II. mellékletében említett tengeri jellegű vízi utak esetét.Ugyanennek a kikötésnek megfelelően, egy tagállam egyes meghatározott személyszállítási területek tekintetében egy személyszállító hajó hajóvezetőjétől megkövetelheti, hogy az utasok biztonságával kapcsolatos különleges rendelkezésekről még részletesebb szakmai ismeretekkel rendelkezzen, különösen ami a balesetek, tűz vagy hajótörés esetét illeti.9. cikk(1) Ahhoz, hogy a hajóvezető radar segítségével történő navigációhoz engedélyt kapjon, az illetékes hatóság által kiállított különleges igazolással kell rendelkeznie, amely bizonyítja, hogy megfelelt egy, a II. melléklet B. fejezetében említett tárgyakra vonatkozó szakismereteket ellenőrző vizsgán.A tagállamok elismerik az olyan minősítő bizonyítvány érvényességét, amelyet hajóknak a Rajnán, radar segítségével történő vezetésére vonatkozó minősítések kiadásáról szóló szabályzat alapján állítottak ki.(2) Az (1) bekezdésben megállapított feltételeknek megfelelő kérelmezőnek a radar segítségével történő hajóvezetésre való alkalmasságát az illetékes hatóság a bizonyítványon tett bejegyzéssel igazolja.10. cikkAhhoz, hogy személyszállító hajónak a Közösség vízi útjain történő vezetéséhez engedélyt kapjon, a hajóvezetőnek vagy a legénység egy másik tagjának rendelkeznie kell egy, az illetékes hatóság által kiállított különleges bizonyítvánnyal, amely bizonyítja, hogy az adott személy megfelelt egy, a II. melléklet C. fejezetében említett tárgyakra vonatkozó szakismereteket ellenőrző vizsgán.11. cikkA Bizottság a 12. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően megteheti a szükséges lépéseket az I. mellékletben bemutatott hajóvezetői bizonyítvány formanyomtatványának alkalmazására, tekintettel a bizonyítvány kiadásához megkövetelt, a II. mellékletben meghatározott szükséges szakmai ismeretek fejlődésére.12. cikk(1) A Bizottságot a 11. cikk alkalmazásában a 91/672/EGK tanácsi irányelv 7. cikke által létrehozott bizottság segíti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság elfogadja azokat az intézkedéseket, amelyeket haladéktalanul alkalmazni kell.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, ezeket a Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság egy, a tájékoztatás dátumától számított egy hónapnál nem hosszabb időszakra elhalaszthatja az intézkedések alkalmazását. A Tanács, minősített többséggel, ugyanezen a határidőn belül eltérő határozatot is hozhat.13. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a hatálybalépése napját követő 18 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.(3) Szükség esetén a tagállamok segítik egymást az irányelv végrehajtásában.14. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba.Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. július 23-án.a Tanács részérőlaz elnökI. Yates[1] HL C 280., 1994.10.6., 5. o.[2] 1995. január 25-i vélemény (HL C 102., 1995.4.24., 5. o.)[3] Az Európai Parlament 1995. március 2-i véleménye (HL C 68., 1995.3.20., 41. o.), a Tanács 1995. december 8-i közös álláspontja (HL C 356., 1995.12.30., 66. o.) és az Európai Parlament 1996. május 9-i határozata (HL C 152., 1996.5.27., 46. o.)[4] HL L 373., 1991.12.31., 29. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETHAJÓVEZETŐI BIZONYÍTVÁNY BELVÍZI HAJÓZÁSHOZ – MINTA(85 mm x 54 mm – világoskék háttér)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA BELVÍZI HAJÓZÁSRA VONATKOZÓ HAJÓVEZETŐI BIZONYÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉHEZ ELŐÍRT SZAKISMERETEKA. FEJEZET Az árufuvarozással és személyszállítással kapcsolatos általános témakörökI. RÉSZ: A KATEGÓRIÁS BIZONYÍTVÁNY1. Navigációa) A belvízi és tengeri vízi utak forgalmi szabályzatának pontos ismerete, különösen az ECIW (a belvízi hajóutak európai kódexe) esetében, valamint a tengeri ütközések megelőzéséről szóló nemzetközi szabályzatok ismerete, beleértve hajózási jelzőberendezés-rendszereket is (vízi utak kijelölése és bójákkal való megjelölése).b) A fontosabb belvízi és tengeri vízi utak földrajzi, hidrológiai, meteorológiai és morfológiai jellemzőinek ismerete.c) Földi navigáció a következők segítségével:Az útvonal meghatározása, a pozícióvonalak és a hajó helyzete, hajózási nyomtatványok és kiadványok, tengerészeti térképek használata, hajózási jelzések és bójázási rendszerek, iránytű használata, az ár-apály ingadozás alapjai.2. Hajók manőverezése és irányításaa) A hajó irányítása, figyelembe véve a szelet, az áramlatokat, a hajómotor tolóerejét és a merülést a megfelelő úszóképesség és stabilitás kiértékeléséhez.b) A kormánylapát és a hajócsavar szerepe és működése.c) Horgonyvetés és kikötés bármely feltételek mellett.d) Manőverezés zsilipkamrákban és kikötőkben, manőverezés más hajókkal történő találkozás vagy mellettük való elhaladás esetén.3. A hajó szerkezete és stabilitásaa) A hajószerkezetet meghatározó alapelvek ismerete, különös tekintettel az utasok, a legénység és a hajó biztonságára.b) A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 1982. október 4-i 82/714/EGK tanácsi irányelv [1] alapvető ismerete.c) A hajó főbb részeinek alapvető ismerete.d) Elméleti ismeretek az úszóképességi és stabilitási szabályokról és azok gyakorlati alkalmazásáról, különös tekintettel a hajózásra való alkalmasságra.e) Kiegészítő követelmények, különös tekintettel a kiegészítő berendezésekre, a tengeri vízi utakon.4. Gépeka) A gépek kialakításának és működésének alapvető ismerete, azok megfelelő működésének biztosításához.b) A fő- és segédgépek üzemeltetése és felügyelete, a meghibásodás esetén teendő intézkedések.5. Be- és kirakodása) A merülésjelző műszerek használata.b) A raksúly meghatározása a mérési tanúsítvány használatával.c) Be- és kirakodás, a hajóteher arányos elrendezése (elrendezési terv).6. Intézkedések különleges körülmények eseténa) A balesetek megelőzésének elvei.b) Intézkedések hajókár, ütközés vagy zátonyra futás esetén, beleértve a lékek eltömítését.c) Mentőeszközök és -berendezések használata.d) Elsősegélynyújtás balesetek esetén.e) Tüzek megelőzése, tűzoltó berendezések használata.f) Vízi utak szennyezésének megelőzése.g) Személyek, áruk és hajók mentésével kapcsolatos különleges intézkedések a tengerhajózási útvonalakon, túlélés vészhelyzetben.2. RÉSZ: B KATEGÓRIÁS BIZONYÍTVÁNY1. Navigációa) A belvízi utak forgalmi szabályainak pontos ismerete, különösen az ECIW (a belvízi hajóutak európai kódexe) esetében, beleértve a hajózási jelzéseket is (vízi utak kijelölése és bójákkal való megjelölése).b) A fontosabb belvízi utak földrajzi, hidrológiai, meteorológiai és morfológiai jellemzőinek ismerete.c) Az útirány, a pozícióvonalak, a hajó helyzetének meghatározása, hajózási nyomtatványok és kiadványok, hajózási jelzőberendezés-rendszerek.2. Hajó manőverezése és irányításaa) A hajó irányítása, figyelembe véve a szelet, az áramlatokat, a hajómotor tolóerejét és a merülést a megfelelő úszóképesség és stabilitás kiértékeléséhez.b) A kormánylapát és a hajócsavar szerepe és működése.c) Horgonyvetés és kikötés bármely feltételek mellett.d) Manőverezés zsilipkamrákban és kikötőkben, manőverezés más hajókkal történő találkozás vagy mellettük való elhaladás esetén.3. A hajó szerkezete és stabilitásaa) A hajószerkezetet meghatározó alapelvek ismerete, különös tekintettel az utasok, a legénység és a hajó biztonságára.b) A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 1982. október 4-i 82/714/EGK tanácsi irányelv alapvető ismerete.c) A hajó főbb részeinek alapvető ismerete.d) Elméleti ismeretek az úszóképességi és stabilitási szabályokról és azok gyakorlati alkalmazásáról.4. Gépeka) A gépek kialakításának és működésének alapvető ismerete, azok megfelelő működésének biztosításához.b) A fő- és segédgépek üzemeltetése és felügyelete, a meghibásodás esetén teendő intézkedések.5. Be- és kirakodása) A merülésjelző műszerek használata.b) A raksúly meghatározása a mérési tanúsítvány használatával.c) Be- és kirakodás, a hajóteher arányos elrendezése (elrendezési terv).6. Intézkedések különleges körülmények eseténa) A balesetek megelőzésének elvei.b) Intézkedések hajókár, ütközés vagy zátonyra futás esetén, beleértve a lékek eltömítését.c) Mentőeszközök és -berendezések használata.d) Elsősegélynyújtás balesetek esetén.e) Tüzek megelőzése, tűzoltó berendezések használata.f) Vízi utak szennyezésének megelőzése.B. FEJEZET Kötelező kiegészítő témakörök a radarral történő navigációhoza) A radar elméletének ismerete: általános ismeretek az elektromágneses hullámokról és a radar működési elvéről.b) A radarberendezések használatára való képesség, a radarképernyő jeleinek értelmezése, a berendezések által szolgáltatott adatok elemzése.c) A fordulási sebesség-kijelző használata.d) A radarnavigációra vonatkozó ECIW szabályok ismerete.C. FEJEZET Kötelező kiegészítő ismeretek a személyszállításhoz1. Hajókár esetén a személyszállító hajók stabilitására vonatkozó műszaki szabályzatok, a hajó vízzáró kamrákra való felosztásának, a maximális merülési síknak az alapvető ismerete.2. Elsősegélynyújtás balesetek esetén.3. Tüzek megelőzése, tűzoltó berendezések használata.4. Életmentési módszerek és életmentő berendezések.5. Az utasok védelme általában, különösen evakuálás, a hajó károsodása, ütközése, zátonyra futása vagy tűz, robbanás és más, esetlegesen pánikot okozó helyzetek esetén.6. A biztonsági utasítások ismerete (vészkijáratok, kiszállóhidak, a védősisak használata).[1] HL L 301., 1982.10.28., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1982. november 22.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv második módosításáról (benzol)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31982L0806

Hivatalos Lap L 339 , 01/12/1982 o. 0055 - 0056 spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0285  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0285  finn különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0139  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0139

		A Tanács irányelve(1982. november 22.)az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv második módosításáról (benzol)(82/806/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a benzol fokozottan mérgező anyag, amely a központi idegrendszert és a vérképződést károsítja, valamint rákot, főként leukémiát okozhat;mivel a benzolt többek között játékszerek előállításához is használják, ami lehetővé teszi a benzol belélegzéssel, szájon át vagy bőrön keresztül történő szervezetbe jutását, ami által a gyerekek a fent említett veszélyeknek ki vannak téve;mivel a szabad állapotú benzol koncentrációjára vonatkozó határértékek megállapításával ezek a veszélyek kizárhatók;mivel az egyes tagállamokban létező, a benzolra vonatkozó szabályozások a forgalomba hozatal és a használat tekintetében különbségeket mutatnak; mivel ezek a különbségek kereskedelmi korlátot jelentenek, és közvetlen hatást gyakorolnak a közös piac kialakítására és működésére;mivel a különbségek megszüntetéséhez a legutóbb a 79/663/EGK irányelvvel [4] módosított 76/769/EGK irányelv [5] mellékletét szükséges kiegészíteni;mivel a kémiai vegyületek toxicitásának és ökotoxicitásának vizsgálatával foglalkozó tudományos tanácsadó bizottság e kérdésben véleményt nyilvánított,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/769/EGK irányelv melléklete a következőkkel egészül ki:"5.benzolCAS szám 71-43-2 (Chemical Abstract Service szám) | Nem engedélyezettek azok a forgalomba hozandó játékszerek vagy játékszer-részek, amelyekben a szabad állapotú benzol koncentrációja nagyobb 5 mg/kg-nál, a játékszer, illetve a játékszer részének tömegére vonatkoztatva." |2. cikkA tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított tizenkét hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1982. november 22-én.a Tanács részérőlaz elnökU. Ellemann-jensen[1] HL C 285., 1981.11.4., 2. o.[2] HL C 346., 1980.12.31., 95. o.[3] HL C 353., 1980.12.31., 31. o.[4] HL L 197., 1979.8.3., 37. o.[5] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2017/738 irányelve (2017. március 27.) a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából az ólom tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               27.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/6

         A TANÁCS (EU) 2017/738 IRÁNYELVE
   (2017. március 27.)
   a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából az ólom tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 46. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2009/48/EK irányelv számos kémiai elem, például az ólom tekintetében meghatározza, hogy azok legfeljebb milyen határértékig oldódhatnak ki a száraz, a folyékony és a lekapart játékanyagokból, legyen szó játékokról vagy játékalkatrészekről. Az ólom határértéke az említett játékanyagokban 13,5 mg/kg, 3,4 mg/kg, illetve 160 mg/kg.

               (2)

               E határértékek megállapítása a Holland Állami Közegészségügyi és Környezetvédelmi Intézet (Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu, RIVM) 2008-ban kiadott ‘Vegyi anyagok játékokban. A játékok vegyi biztonsági értékelésének általános módszertana, különös figyelemmel a kémiai elemekre’ című jelentésében foglalt ajánlások alapján történt. Az RIVM az értékek meghatározásakor abból indult ki, hogy a gyermekek ólomnak való expozíciója nem haladhat meg egy bizonyos szintet, az úgynevezett ‘tolerálható napi bevitel’ mértékét. A jelentésben az ólom toxikológiai referenciaértéke a napi 3,6 mikrogramm/testtömegkilogramm tolerálható napi bevitelben került meghatározásra.

               (3)

               Mivel a gyermekek nemcsak a játékokon keresztül, hanem más módon is ki vannak téve az ólomnak, a toxikológiai referenciaértéknek csak bizonyos aránya származhat játékokból. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and Environment) ‘A játékokban megtalálható egyes anyagok biológiai hasznosíthatóságának értékelése’ című, 2004. június 22-én elfogadott véleményében megfogalmazott ajánlás szerint ez az arány az ólom legmagasabb tolerálható bevitelének legfeljebb 10 %-a. Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) ‘A játékokban megtalálható vegyi anyagok kioldódási határértékének értékelése’ című, 2010. július 1-jén elfogadott véleményében egyetértett azzal a megközelítéssel, hogy az ólom játékokból való bevitele nem lépheti túl egy toxikológiai alapon meghatározott referenciaérték 10 %-át. Ráadásul, mivel az ólom különösen mérgező, a 2009/48/EK irányelv az idevágó határértékeket az illetékes tudományos bizottság kritériumai alapján biztonságosnak ítélt szintek felében határozta meg annak érdekében, hogy ez az anyag legfeljebb a helyes gyártási eljárásnak megfelelő mennyiségű nyomokban legyen jelen. Ennek megfelelően az ólom játékokból való kioldódási határértéke az irányelv szerint a tolerálható napi bevitel 5 %-a.

               (4)

               Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) megállapította, hogy az ólom mint mérgező fém vonatkozásában nincs olyan határérték, amely alatt az ólomnak való expozíció ne járna súlyos élettani hatással. Már a csekély szintű expozíció is a neurotoxicitás kockázatát vonja maga után, nevezetesen károsíthatja az idegrendszert és az agyat, és tanulási nehézségeket okozhat. Az EFSA által közzétett új tudományos ismeretanyag szerint tehát a tolerálható napi bevitelt nem lehet többé toxikológiai referenciaértékként használni.

               (5)

               Az EFSA szerint az ólom határértékeinek meghatározásához új toxikológiai referenciaértékként az idegrendszeri fejlődésre gyakorolt hatásokkal kapcsolatban megállapított BMDL01-t (‘benchmark dózis’ határérték) kell használni. A BMDL01 annak a benchmark dózisnak az alsó (95 %-os percentilis) konfidenciahatára, amely 1 %-kal növeli azt a kockázatot, hogy a gyermekek szellemi károsodást szenvednek, a teljes IQ-pontszámot figyelembe véve, tehát a skálán 1 pontnyi IQ-csökkenéssel számolva. A BMDL01 értéke napi 0,5 mikrogramm/testtömegkilogramm ólombevitel.

               (6)

               Az Európai Vegyianyag-ügynökség keretében működő kockázatértékelési bizottság egyetértett az EFSA-val abban, hogy az ólom esetében a BMDL01 legyen a legmagasabb tolerálható expozíciós szint. Mivel az európai gyermekek vérének ólomszintje akár négyszerese is lehet a legmagasabb tolerálható expozíciós szintnek, és mivel az idegrendszeri fejlődést érintő hatások tekintetében nem lehet küszöbértéket meghatározni, minden további expozíciót a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni.

               (7)

               A 2008-as RIVM-jelentésnek a játékokban található vegyi anyagok biztonságos határértékeinek kiszámítására szolgáló módszertanát a legújabb tudományos eredmények alapján aktualizálva, valamint a 2009/48/EK irányelvnek a különösen mérgező kémiai elemekre, például az ólomra vonatkozó kockázatkezelési megközelítését alkalmazva a 2009/48/EK irányelvben a játékokban található ólomra vonatkozóan meghatározott határértékeket felül kell vizsgálni, és – a gyermekek egészségének védelme érdekében – a BMDL01-érték 5 %-ában kell meghatározni.

               (8)

               Az RIVM 2008-as jelentésének 2015-ben megjelent helyesbítése szerint a gyermekek szervezetébe feltételezhetően bekerülő száraz és folyékony játékanyagok azon mennyiségeit, amelyeken a 2008-as RIVM-jelentésben ajánlott határértékek alapulnak, napi mennyiség helyett heti mennyiségben kell megadni. Az EKKTB azonban fenntartotta azt a nézetet, miszerint az eredetileg ajánlott beviteli mennyiségek megfelelőek voltak, és heti mennyiség helyett továbbra is napi mennyiségként kell megadni azokat, tehát a 2008-as RIVM-jelentésben a játékokban található kémiai elemek biztonságos határértékeinek kiszámítására alkalmazott módszertan helyes. Következésképpen a játékokban található ólom határértékeinek felülvizsgálatakor is a 2008-as RIVM-jelentésben használt módszertant kell alkalmazni.

               (9)

               A 2009/48/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (10)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedésekről a 2009/48/EK irányelv 47. cikkével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, ezért a Bizottság az intézkedésekről javaslatot terjesztett a Tanács elé, és ezt a javaslatát továbbította az Európai Parlamentnek,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2009/48/EK irányelv II. melléklete III. részének 13. pontjában szereplő táblázatban az ólomra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

                  „Ólom

                  2,0

                  0,5

                  23”

   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2018. október 28-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2018. október 28-tól kezdődően alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 27.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ABELA

      (1)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.


title: A Bizottság 2008/63/EK irányelve ( 2008. június 20.) a távközlési végberendezések piacán folyó versenyről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               21.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 162/20

      A BIZOTTSÁG 2008/63/EK IRÁNYELVE

   (2008. június 20.)
   a távközlési végberendezések piacán folyó versenyről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (kodifikált változat)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 86. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A távközlési végberendezések piacának versenyéről szóló, 1988. május 16-i 88/301/EGK bizottsági irányelvet (1) jelentősen módosították (2). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               Minden tagállamban a távközlés részben vagy teljes egészében állami monopólium volt, amelyet különleges vagy kizárólagos jogok nyújtása formájában egy vagy több, a hálózati infrastruktúra létrehozására és üzemeltetésére, valamint az ezzel összefüggő szolgáltatások nyújtására jogosult szervezetre ruháztak át. E jogok azonban gyakran nemcsak a hálózat használatára vonatkozó szolgáltatásokra vonatkoztak, hanem arra is, hogy végberendezéseket bocsássanak a felhasználók rendelkezésére a hálózathoz történő csatlakozáshoz. Az utóbbi évtizedekben jelentős változások mentek végbe a távközlési ágazatban a hálózatok és különösen a végberendezések műszaki tulajdonságai tekintetében.

               (3)

               A műszaki és gazdasági fejlesztések a tagállamokat arra ösztönözték, hogy vizsgálják felül a távközlési ágazatban a különleges vagy kizárólagos jogok rendszerét. Az újabb típusú végberendezések gyors elterjedése és többfunkciós felhasználási lehetőségeik szükségessé teszik, hogy a végfelhasználók szabadon választhassanak a rendelkezésre álló berendezések közül, teljes mértékben hasznot húzva a végberendezések területén lezajlott műszaki fejlődésből.

               (4)

               A kizárólagos jogok korlátozzák a távközlési végberendezések szabad mozgását mind e berendezések (beleértve a műholdas berendezések) behozatalát és forgalomba hozatalát illetően, mivel bizonyos termékeket nem hoznak forgalomba, mind a csatlakoztatást, az üzembe helyezést és a karbantartást illetően, mivel – figyelembe véve a piac jellemzőit, különösen a termékek sokféleségét és műszaki jellegét – a monopóliumokat semmi sem ösztönzi arra, hogy olyan termékekre vonatkozóan nyújtsanak ilyen szolgáltatást, amelyeket nem azok hoztak forgalomba vagy importáltak, illetve arra, hogy áraikat a költségekhez igazítsák, mert nem kell tartaniuk az új piacra lépők versenyétől. Tekintettel arra, hogy a berendezések piacán rendszerint széles körű a távközlési végberendezések kínálata, bármilyen, az ilyen berendezések behozatalára, forgalomba hozatalára, csatlakoztatására, üzembe helyezésére és karbantartására jogosult vállalkozás számát közvetlenül vagy közvetve korlátozó különleges jog valószínűleg ugyanolyan hatással jár, mint a kizárólagos jogok nyújtása. E kizárólagos vagy különleges jogok az EK-Szerződés 28. cikkével összeegyeztethetetlen, a mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedést jelentenek. Ezért el kell törölni a távközlési végberendezések behozatalára, forgalomba hozatalára, csatlakoztatására, üzembe helyezésére és karbantartására vonatkozó valamennyi fennálló kizárólagos jogot, valamint minden azzal azonos hatású jogot – azaz valamennyi különleges jogot, kivéve azon, egy vagy több vállalkozás számára nyújtott jogi vagy közigazgatási előnyöket, amelyek más vállalkozások azon képességét érintik, hogy az említett tevékenységek bármelyikét ugyanazon földrajzi területen és lényegileg azonos körülmények között folytathassák.

               (5)

               A végberendezésekre vonatkozó különleges vagy kizárólagos jogok gyakorlása folytán a többi tagállamból származó berendezések hátrányban vannak, különösen mivel a felhasználókat megakadályozzák abban, hogy a részükre szükséges berendezéseket a származásuktól függetlenül az áruk és minőségük alapján szabadon válasszák ki. E jogok gyakorlása tehát minden tagállamban összeegyeztethetetlen a Szerződés 31. cikkével.

               (6)

               A végberendezésekre vonatkozó beszerelési és karbantartási szolgáltatások e berendezések vásárlásakor, illetve bérbevételekor lényeges szerepet játszanak. A kizárólagos jogok fenntartása e területen egyenértékű lenne a kizárólagos értékesítési jogok fenntartásával. Ezeket a jogokat tehát szintén el kell törölni ahhoz, hogy a gyakorlatban érvényesüljön a kizárólagos behozatali és értékesítési jogok megszüntetésének hatása.

               (7)

               A végberendezések karbantartása a Szerződés 50. cikke szerinti szolgáltatás. A végberendezések karbantartását, amely kereskedelmi szempontból elválaszthatatlan a végberendezések értékesítésétől, a Szerződés 49. cikkének megfelelően szabaddá kell tenni, különösen akkor, ha azt minősített üzemeltetők végzik.

               (8)

               A végberendezések piacán fennálló helyzet továbbra is lehetővé teszi a Szerződés versenyszabályainak megsértését. Emellett a kereskedelem fejlődését a közösség érdekeivel ellentétes mértékben korlátozza. A végberendezések piacán a verseny intenzitásának növekedéséhez szükség van áttekinthető műszaki előírások meghatározására, amelyek lehetővé teszik a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) foglalt alapkövetelmények teljesülését és a végberendezések szabad mozgását. Az áttekinthetőséget a műszaki előírások közzététele biztosítja.

               (9)

               A távközlési végtermékek behozatalára és értékesítésére vonatkozó különleges vagy kizárólagos jogok megléte az EK-szerződés 3. cikkének g) pontjában meghatározott céllal ellentétes helyzetet hoz létre, amely cél szerint olyan rendszert kell kialakítani, amely biztosítja, hogy a belső piacon fennálló verseny mentes a torzulásoktól, és így azt, hogy a verseny nem szűnik meg. A tagállamok a Szerződés 10. cikkének értelmében kötelesek minden olyan intézkedéstől tartózkodni, amely a Szerződés céljainak megvalósítását, beleértve a 3. cikk g) pontjában foglalt cél megvalósítását veszélyeztetheti. Ezért e jogokat a Szerződésnek a Szerződés 3. cikkére tekintettel értelmezett 82. cikkével összeegyeztethetetlennek kell tekinteni, és e jogok állami megadása vagy érvényben tartása a Szerződés 86. cikkének (1) bekezdése szerint tilos.

               (10)

               Annak érdekében, hogy a felhasználó az általa tetszés szerint választott végberendezést használni tudja, a nyilvános hálózat interfésze jellemzőinek ismertnek és áttekinthetőnek kell lenniük. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk e jellemzők közzétételét és a felhasználóknak a nyilvános hálózat interfészéhez történő hozzáférését.

               (11)

               A végberendezések értékesítése szempontjából a gyártóknak tudniuk kell, hogy termékeiknek milyen műszaki előírásoknak kell megfelelniük. A tagállamoknak ezért formalizálniuk és nyilvánosságra kell hozniuk az előírásokat, amelyeket a műszaki szabványok és szabályok terén, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) megfelelően, tervezetformában be kell azokat jelenteniük a Bizottság részére. Ezen előírásokat a többi tagállamból behozott termékekre csak az 1999/5/EK irányelv 3. cikkében meghatározott alapvető közösségi jogi követelmények tiszteletben tartásához szükséges mértékben lehet kiterjeszteni. A tagállamok minden esetben kötelesek tiszteletben tartani a Szerződés 28. és 30. cikkét, amely szerint az importáló tagállamnak engedélyeznie kell a valamely másik tagállamban jogszerűen gyártott és forgalmazott végterméknek a saját területére történő behozatalát.

               (12)

               A műszaki előírások áttekinthető, tárgyilagos és hátrányos megkülönböztetéstől mentes alkalmazásának érdekében azok alkalmazásának ellenőrzését a nyilvánvaló összeférhetetlenség miatt nem lehet a végberendezések piacán működő valamely versenytársnak átengedni. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy az ellenőrzést a hálózat üzemeltetőjétől és az adott piacon működő bármely más versenytárstól független testületre bízzák.

               (13)

               Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében szereplő irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Ezen irányelv alkalmazásában:

               1.

               „végberendezés”:

                           a)

                           olyan, információk küldésére, feldolgozására vagy vételére szolgáló berendezés, amely valamely nyilvános távközlési hálózat interfészéhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik; mind közvetlen, mind közvetett csatlakozások esetében az összeköttetés vezetékes, száloptikás vagy elektromágneses módszerrel építhető ki; közvetett csatlakozás esetében a végberendezés és a nyilvános hálózati interfész között még egy berendezés helyezkedik el;

                           b)

                           a műholdas földiállomás-berendezések;

               2.

               „műholdas földiállomás-berendezés”: olyan berendezés, amely műholdak vagy egyéb űrbe telepített rendszerek segítségével alkalmas vagy csak a rádiókommunikációs jelek adására („csak adó”), vagy azok adására és vételére („adó-vevő”), vagy csak vételére („csak vevő”);

               3.

               „vállalkozás”: az a köz- vagy magánszervezet, amelynek az állam különleges vagy kizárólagos jogokat ad a távközlési végberendezések behozatalára, értékesítésére, beszerelésére, üzembe helyezésére vagy karbantartására;

               4.

               „különleges jogok”: azon jogok, amelyeket valamely tagállam korlátozott számú vállalkozásra ruház törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eszközzel, és amelyek egy adott földrajzi területen:

                           a)

                           e vállalkozások számát kettőre vagy annál többre korlátozzák olyan kritériumok alapján, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a hátrányos megkülönbözetéstől való mentesség biztosítását; vagy

                           b)

                           az a) pontban említett kritériumoktól eltérő kritériumok szerint jelölnek ki több versengő vállalkozást; vagy

                           c)

                           az a) és b) pontban említett kritériumoktól eltérő kritériumok szerint juttatnak jogi vagy közigazgatási eszközökkel olyan előnyöket valamely vállalkozás vagy vállalkozások részére, amelyek lényegesen befolyásolják más vállalkozások azon lehetőségeit, hogy ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételekkel végezhessék a távközlési berendezések behozatalát, forgalomba hozatalát, csatlakoztatását, üzembe helyezését vagy karbantartását.

         2. cikk
   Azon tagállamok, amelyek különleges vagy kizárólagos jogokat nyújtottak a vállalkozásoknak, kötelesek a kizárólagos jogok visszavonásáról, továbbá azon különleges jogoknak a visszavonásáról gondoskodni, amelyek:

               a)

               a vállalkozások számát kettőre vagy annál többre korlátozzák olyan kritériumok alapján, amelyek nélkülözik a tárgyilagosság, arányosság és a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség biztosítását; vagy

               b)

               az a) pontban említett kritériumoktól eltérő kritériumok szerint jelölnek ki több egymással versenyben álló vállalkozást.

         A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ennek érdekében hozott intézkedésekről és a benyújtott tervezetekről.
   3. cikk
   A tagállamok biztosítják a gazdasági szereplőknek a végberendezések behozatalára, értékesítésére, felszerelésére, üzembe helyezésére és karbantartására vonatkozó jogát.
   Azonban a tagállamok:

               a)

               megtagadhatják a műholdas földiállomás-berendezéseknek a nyilvános távközlési hálózatra való csatlakoztatását vagy üzembe helyezését, ha azok nem felelnek meg az 1999/5/EK irányelv alapján elfogadott, vonatkozó közös műszaki előírásoknak vagy – ennek hiányában – ezen irányelv 3. cikkében lefektetett alapvető követelményeknek; amennyiben nincsenek közös műszaki előírások vagy összehangolt szabályozási feltételek, a nemzeti előírásoknak arányban kell állniuk az említett alapvető követelményekkel, és a 98/34/EK irányelv értelmében tájékoztatni kell azokról a Bizottságot, amennyiben az említett irányelv előírja;

               b)

               megtagadhatják az egyéb végberendezéseknek a nyilvános távközlési hálózatra való csatlakoztatását, ha azok nem felelnek meg az 1999/5/EK irányelv alapján elfogadott, vonatkozó közös műszaki előírásoknak vagy – ennek hiányában – ezen irányelv 3. cikkében lefektetett alapvető követelményeknek;

               c)

               előírhatják, hogy a gazdasági szereplők rendelkezzenek a végberendezések csatlakoztatásához, üzembe helyezéséhez és karbantartásához szükséges, tárgyilagos, hátrányos megkülönböztetéstől mentes és nyilvános kritériumok alapján meghatározott műszaki minősítésekkel.

         4. cikk
   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felhasználók csatlakozhassanak a nyilvános hálózat új interfészeihez, és hogy ezen interfészek műszaki előírásait a nyilvános távközlési hálózatok üzemeltetői nyilvánosságra hozzák.
   5. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy a végberendezésekre vonatkozó valamennyi előírás formalizálásra és nyilvánosságra kerüljön.
   A tagállamok a 98/34/EK irányelvnek megfelelően, tervezetformában értesítik a Bizottságot az említett műszaki előírásokról.
   6. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy az 5. cikkben említett előírások alkalmazásának ellenőrzését a távközlés területén termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló köz- vagy magánvállalkozásoktól független szervezet végezze.
   7. cikk
   A tagállamok minden év végén olyan jelentést készítenek a Bizottság számára, amelyből meg tudja állapítani, hogy a 2., 3., 4. és 6. cikk rendelkezéseit tiszteletben tartották-e.
   A jelentés mintáját az I. melléklet tartalmazza.
   8. cikk
   A II. melléklet A. részében említett irányelvvel módosított 88/301/EGK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében rögzített irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.
   9. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   10. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. június 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 131., 1988.5.27., 73. o. A legutóbb a 94/46/EK irányelvvel (HL L 268., 1994.10.19., 15. o.) módosított irányelv.

      (2)  Lásd a II. melléklet A. részét.

      (3)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2006/96/EK tanácsi irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 81. o.) módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      A 7. cikkben említett jelentés vázlata
      A 2. cikk alkalmazása
      Azon végberendezések, amelyekre vonatkozóan a jogszabályt módosították vagy a módosítás folyamatban van.
      A végberendezés szerint:

                  —

                  az intézkedés elfogadásának időpontja, vagy

                  —

                  a tervezet benyújtásának időpontja, vagy

                  —

                  az intézkedés hatálybalépésének időpontja.

            A 3. cikk alkalmazása

                  —

                  azon végberendezések, amelyek csatlakoztatása vagy üzembe helyezése korlátozott,

                  —

                  a teljesítendő műszaki minősítések a közzétételükre történő hivatkozás feltüntetésével.

            A 4. cikk alkalmazása

                  —

                  a műszaki előírások és az előírások közzétételére történő hivatkozás,

                  —

                  a meglévő, nyilvános hálózati interfészek száma,

                  —

                  a módosított nyilvános hálózati interfészek száma.

            A 6. cikk alkalmazása

                  —

                  a független szerv vagy szervezetek megjelölése.

      II. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása
      (lásd a 8. cikket)

                  A Bizottság 88/301/EGK irányelve

                  (HL L 131., 1988.5.27., 73. o.).

                  A Bizottság 94/46/EK irányelve

                  (HL L 268., 1994.10.19., 15. o.).

            B.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája
      (lásd a 8. cikket)

                  Irányelv

                  Az átültetés határideje

                  88/301/EGK

                  —

                  94/46/EK

                  1995. augusztus 8.

      III. MELLÉKLET
      Megfelelési táblázat

                  88/301/EGK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1. cikk, bevezető szöveg

                  1. cikk, bevezető szöveg

                  1. cikk, első francia bekezdés, első és második mondat

                  1. cikk, 1. pont, a) alpont

                  1. cikk, első francia bekezdés, utolsó mondat

                  1. cikk, 1. pont, b) alpont

                  1. cikk, második francia bekezdés

                  1. cikk, 3. pont

                  1. cikk, harmadik francia bekezdés, bevezető szöveg

                  1. cikk, 4. pont, bevezető szöveg

                  1. cikk, harmadik francia bekezdés, első francia albekezdés

                  1. cikk, 4. pont, a) alpont

                  1. cikk, harmadik francia bekezdés, második francia albekezdés

                  1. cikk, 4. pont, b) alpont

                  1. cikk, harmadik francia bekezdés, harmadik francia albekezdés

                  1. cikk, 4. pont, c) alpont

                  1. cikk, negyedik francia bekezdés

                  1. cikk, 2. pont

                  2. cikk

                  2. cikk

                  3. cikk, első mondat

                  3. cikk, első bekezdés

                  3. cikk, második mondat

                  3. cikk, második bekezdés, bevezető szöveg

                  3. cikk, első francia bekezdés

                  3. cikk, második bekezdés, a) pont

                  3. cikk, második francia bekezdés

                  3. cikk, második bekezdés, b) pont

                  3. cikk, harmadik francia bekezdés

                  3. cikk, második bekezdés, c) pont

                  4. cikk, első bekezdés

                  4. cikk

                  4. cikk, második bekezdés

                  —

                  5. cikk, (1) bekezdés

                  —

                  5. cikk, (2) bekezdés, első mondat

                  5. cikk, első bekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés, második mondat

                  5. cikk, második bekezdés

                  6. cikk

                  6. cikk

                  8. cikk

                  —

                  9. cikk

                  7. cikk

                  10. cikk

                  —

                  —

                  8. cikk

                  —

                  9. cikk

                  11. cikk

                  10. cikk

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet

                  —

                  III. melléklet


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/97/EK irányelve ( 2008. november 19. ) az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               28.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 318/9

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/97/EK IRÁNYELVE

   (2008. november 19.)
   az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A 96/22/EK irányelv (3) 2. cikke tiltja többek között a sztilbének, sztilbénszármazékok, azok sói és észterei, valamint tireosztatikus anyagok forgalomba hozatalát bármely állatfajnak történő beadás céljából.

               (2)

               E teljes körű tilalom oka az, hogy az esetleges visszaélés nehezebb lenne, ha a piacon egyáltalán nem engedélyeznének semmilyen terméket egy állatfaj számára sem.

               (3)

               A különösen az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv (4) értelmében benyújtott nemzeti maradékanyag-ellenőrzési tervek kapcsán szerzett tapasztalat azonban azt mutatja, hogy a kedvtelésből tartott állatoknak szánt termékkiszereléssel való visszaéléstől el lehet tekinteni. Ennek részben az az oka, hogy a kedvtelésből tartott állatoknak szánt termékek kiszerelésének használata gazdaságilag nem előnyös az élelmiszer-termelő állatok növekedésserkentésére.

               (4)

               Ezenkívül a tireosztatikus anyagok betiltása káros következményekkel jár a kedvtelésből tartott állatok (kutyák és macskák) jólétére, mivel nincs más módszer az ilyen állatokban előforduló pajzsmirigy-túlműködés kezelésére.

               (5)

               A Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és jólétéről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a Közösségnek és a tagállamoknak a közösségi politikák végrehajtása során – különösen a belső piac tekintetében – teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok jólétével kapcsolatos követelményeket.

               (6)

               Ezért helyénvaló a 96/22/EK irányelv hatályát kizárólag az élelmiszer-termelő állatokra korlátozni, a kedvtelésből tartott állatokra vonatkozó tilalmat visszavonni, valamint a terápiás kezelés fogalommeghatározását kiigazítani.

               (7)

               A közegészségügyi vonatkozású állat-egészségügyi intézkedések tudományos bizottságának (SCVPH) 1999. április 30-i véleménye a marhahúsban és a marhahúsból előállított termékekben található hormonmaradványok emberi egészségre kifejtett lehetséges kockázatairól (amelyet 2000. május 3-án felülvizsgáltak, és 2002. április 10-én megerősítettek) azt a következtetést vonta le, hogy jelentős mennyiségű újkeletű bizonyíték támasztja alá, hogy az ösztradiol-17β-t egyértelműen rákkeltőnek kell tekinteni, ugyanis elősegíti a daganatok kialakulását és növekedését, és a jelenleg rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé az emberi egészségre gyakorolt kockázat mennyiségi felmérését. Ennek eredményeként a 96/22/EK irányelvet a 2003/74/EK irányelv módosította, annak érdekében, hogy többek között végleg betiltsák az ösztradiol-17β növekedésserkentőként történő felhasználását, és jelentősen csökkentse azokat a további körülményeket, amelyek során az anyag valamennyi tenyésztett állatnak terápiás vagy tenyésztéstechnikai célból beadható, amíg folyamatban van a tényleges és tudományos helyzet, valamint a tagállamok állatgyógyászati gyakorlatainak további vizsgálata.

               (8)

               A 96/22/EK irányelv 11a. cikke megkívánta Bizottságtól, hogy 2005. október 14-éig nyújtson be egy jelentést az ösztradiol-17β hormont tartalmazó, élelmiszer-termelő állatok számára terápiás céllal felhasználandó állatorvosi készítmények alternatívájaként megjelenő készítmények hozzáférhetőségéről. A Bizottság szakvéleményt kért, és elkészítette a vonatkozó tudományos jelentést, amelyet 2005. október 11-én továbbítottak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés megállapítja, hogy az ösztradiol-17β nem szükséges az élelmiszer-termelő állatok tenyésztéséhez, mert a rendelkezésre álló alternatívák (főleg a prosztaglandinok) használata a tagállamokban már jelenleg is elterjedt a praktizáló állatorvosok körében, és az élelmiszer-termelő állatok számára az ösztradiol-17β használatának betiltása nincs vagy csak elhanyagolható hatással van az állattenyésztésre és az állatjólétre.

               (9)

               A vonatkozó jogszabályok megfelelő betartása és a nem engedélyezett anyagok nem helyénvaló felhasználásának megszüntetése előmozdítható objektív tájékoztató és tudatosságnövelő kampányokkal.

               (10)

               A szarvasmarhák, lovak, juhok vagy kecskék ivarzásának megindítására vonatkozóan az ösztradiol-17β használatára ideiglenes mentességet adtak 2006. október 14-éig. Mivel léteznek hatékony alternatív termékek, és már használatban vannak, valamint a Közösségben az egészségvédelem magas szintjének fenntartása érdekében ezt a mentességet nem szabad meghosszabbítani.

               (11)

               A 96/22/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 96/22/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „b)

                           »terápiás kezelés«: egy engedélyezett anyagnak – az irányelv 4. cikke szerinti – beadása valamely haszonállatnak, állatorvosi vizsgálatot követően, termékenységi zavar kezelésére – beleértve a nem kívánt vemhesség megszakítását –, valamint béta-agonisták esetében borjazó teheneknél szülészeti segítségnyújtás céljából, légzési zavarok, patahenger-gyulladás és laminitis kezelésére, továbbá lóféléknél szülészeti segítségnyújtás céljából;”.

               2.

               A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „2. cikk
               A tagállamok megtiltják a II. mellékletben felsorolt anyagok forgalomba hozatalát olyan állatoknak történő beadásra, amelyek húsát és egyéb termékeit emberi fogyasztásra szánják, a 4. cikk 2. pontjában meghatározott célokat kivéve.”

               3.

               A 4. cikk 2. pontjának i. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „i.

                           alliltrenbolont, szájon át beadva, vagy béta-agonistákat lófélék esetében, feltéve, hogy a gyártó utasításainak megfelelően kerül sor felhasználásukra;”.

               4.

               Az 5a. cikket el kell hagyni.

               5.

               A 3., 6., 7., 8., 11. és 14a. cikkben az 5a. cikkre történő hivatkozást el kell hagyni.

               6.

               A 11. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Azon harmadik országok, amelyek jogszabályai engedélyezik sztilbének, sztilbénszármazékok, azok sói és észterei, illetve tireosztatikus anyagok fogalomba hozatalát és beadását bármely olyan fajhoz tartozó állatoknak, amelyek húsát vagy más termékeit emberi fogyasztásra szánják, nem kerülhetnek fel azon országoknak a közösségi jogszabályok alapján meghatározott egyetlen listájára sem, amelyekből a tagállamok haszonállatokat, tenyészett víziállatokat, illetve ilyen állatokból származó húst vagy egyéb termékeket hozhatnak be.”

               7.

               A 11a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „11a. cikk
               A III. mellékletben felsorolt anyagok tekintetében a Bizottság az összes lehetséges forrásból származó újabb tudományos adatot figyelembe véve további információkat keres, és az alkalmazott intézkedéseket folyamatos felügyelet alatt tartja azzal a céllal, hogy az Európai Parlament és a Tanács számára bármely szükséges javaslatot időben benyújthasson.”

               8.

               Az irányelvbe a következő cikk kerül beillesztésre:
               „11b. cikk
               A Bizottság, együttműködésben a tagállamokkal, kidolgoz egy tájékoztató és tudatosságnövelő kampányt az ösztradiol-17β hormon élelmiszer-termelő állatok esetében történő felhasználásának teljes tilalmával kapcsolatban, melynek célcsoportja azon EU-n belüli termelői és állatorvosi szervezetek és ezek megfelelő szervezetei az EU-n kívül, amelyek közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az ezen irányelv hatálya alá tartozó, állati eredetű élelmiszerek EU-ba történő exportálásában.”

               9.

               A II. melléklet helyébe ezen irányelv mellékletében szereplő szöveg lép.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok 2009. január 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak az ilyen törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azon nemzeti jogszabályok rendelkezéseinek a szövegéről, amelyeket az ezen irányelv által lefedett területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. november 19-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-P. JOUYET

      (1)  HL C 10., 2008.1.15., 57. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2008. június 5-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. október 20-i határozata.

      (3)  HL L 125., 1996.5.23., 3. o.

      (4)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

      MELLÉKLET

            „II. MELLÉKLET
            Tiltott anyagok jegyzéke:

                        A. jegyzék: tiltott anyagok

                                    —

                                    tireosztatikus anyagok,

                                    —

                                    sztilbének, sztilbénszármazékok, azok sói és észterei,

                                    —

                                    ösztradiol-17β és észterszerű származékai.

                        B. jegyzék: tiltott anyagok eltérésekkel

                                    —

                                    béta-agonisták”


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2001/104/EK irányelve (2001. december 7.) az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0104

Hivatalos Lap L 006 , 10/01/2002 o. 0050 - 0051

		Az Európai Parlament és a Tanács 2001/104/EK irányelve(2001. december 7.)az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban eljárva [1],mivel:(1) Ezen irányelv arra törekszik, hogy a 93/42/EGK irányelv [2] hatálya alá csak olyan orvostechnikai eszközöket foglaljon, amelyek integráns alkotórészként emberi vérből vagy plazmából nyert anyagot tartalmaznak. Az emberi szövetekből nyert más anyagokat tartalmazó orvostechnikai eszközök nem kerülnek az említett irányelv hatálya alá.(2) Bármely, az orvostechnikai eszközök gyártására, értékesítésére vagy használatára vonatkozó szabály alapvető célja a közegészségügy védelme kell, hogy legyen.(3) A betegek, a felhasználók és adott esetben más személyek biztonságára és egészségvédelmére vonatkozó nemzeti rendelkezéseket az orvostechnikai eszközök használatára tekintettel harmonizálni kell az ilyen eszközök belső piacon való szabad mozgásának biztosítása érdekében,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 93/42/EGK irányelv 1. cikkének (5) bekezdése a következőképpen módosul:a) a c) pont helyébe a következő pont lép:"c) a 65/65/EGK irányelvben említett gyógyszerkészítmények, beleértve a 89/381/EGK irányelvben említett, vérből nyert gyógyszerkészítményeket;";b) az e) pont helyébe a következő pont lép:"e) emberi vér, vérkészítmények, emberi eredetű vérplazma vagy vérsejt, vagy olyan eszközök, amelyek a forgalomba hozatal idején ilyen vérkészítményeket, vérplazmát vagy vérsejteket tartalmaznak, a (4a) bekezdésben említett eszközök kivételével;".2. cikkVégrehajtás, átmeneti rendelkezések(1) A tagállamok 2001. december 13-ig hatályba léptetik és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2002. június 13-i hatállyal alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kijelölt szervezetek, amelyek a 93/42/EGK irányelv 16. cikke szerint felelősek a megfelelőségértékelésért, a stabil emberi vér- vagy plazmakészítményeket tartalmazó eszközök jellemzőire és teljesítőképességére vonatkozó minden fontos információt figyelembe vesznek, beleértve különösen bármely – az ilyen eszközökkel kapcsolatban már létező nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések szerint – már elvégzett vizsgálat és hitelesítés eredményeit.(4) Ennek az irányelvnek a hatálybalépését követő öt éven keresztül a tagállamok engedélyezik a területükön ennek az irányelvnek a hatálybalépésekor érvényben lévő szabályoknak megfelelő, stabil emberi vér- vagy plazmakészítményeket tartalmazó eszközök forgalomba hozatalát. További két évig az említett eszközöket üzembe lehet helyezni.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. december 7-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökI. Durant[1] Az Európai Parlament 2001. október 23-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2001. december 3-i határozata.[2] HL L 169., 1993.7.12., 1. o. A legutóbb a 2000/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 313., 2000.12.13., 22. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. október 29.) az átviteli hálózatokon keresztül történő villamosenergia-tranzitról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0547

Hivatalos Lap L 313 , 13/11/1990 o. 0030 - 0033 finn különkiadás fejezet 12 kötet 2 o. 0105  svéd különkiadás fejezet 12 kötet 2 o. 0105

		A Tanács irányelve(1990. október 29.)az átviteli hálózatokon keresztül történő villamosenergia-tranzitról(90/547/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel intézkedéseket szükséges elfogadni azzal a céllal, hogy az 1992. december 31-ig tartó időszakban fokozatosan létrejöjjön a belső piac; mivel az Európai Tanács egymást követő ülésein, különösen a Rodoszon tartott ülésen, elismerte az egységes belső energiapiac létrehozásának szükségességét, mivel a belső piac eredményei – különösen a villamosenergia-ágazatban – elősegítik a Közösség energiaágazati célkitűzéseinek továbbfejlesztését;mivel az egységes belső piac elérése érdekében az európai energiapiac nagyobb fokú integrációjának kell megvalósulnia; mivel a villamos energia a Közösség energia-egyensúlyának alapvető összetevőjét képezi;mivel a belső energiapiac létrehozása során – különösen a villamosenergia-ágazatban – figyelembe kell venni a gazdasági és társadalmi kohézió célkitűzését, ami azt jelenti, hogy a Közösség régióiban élő valamennyi állampolgár számára biztosítani kell az optimális villamosenergia-ellátást, szem előtt tartva az életkörülmények és a fejlesztés javítását és összehangolását, különösen a leginkább hátrányos régiókban;mivel az energiapolitikát, a belső piac megteremtését elősegítő egyéb intézkedések körében nemcsak a költségcsökkentésre és a verseny fenntartásának kizárólagos céljára, hanem a villamosenergia-szállítás biztonságára és a környezetbarát energiatermelési módszerekre tekintettel kell megvalósítani;mivel e célkitűzés elérése érdekében számításba kell venni a villamosenergia-ágazat sajátos jellemzőit;mivel Európában évről évre nő a villamosenergia-kereskedelem a nagyfeszültségű átviteli hálózatok között; mivel az Európai Közösség villamosenergia-ellátásának biztonsága javulna és a költségek csökkennének az ez irányú kereskedelemhez szükséges összeköttetések kiépítésének és üzemeltetésének koordinációja révén;mivel az átviteli hálózatok közötti villamosenergia-csere, amely legfeljebb egyéves időtartamra szóló szerződéseken alapul, oly nagymértékű, hogy a tranzakciós kérelmekről és azok következményeiről a Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell;mivel lehetséges és kívánatos az átviteli hálózatok közötti villamosenergia-szállítás növelése, csakúgy mint a villamosenergia-ellátás biztonsági és minőségi követelményeinek figyelembevétele; mivel tanulmányok bizonyítják, hogy az átviteli hálózatok közötti villamosenergia-szállítások növelése csökkenti a beruházási és a villamos energia előállításához és szállításához felhasznált üzemanyag-költségeket, továbbá biztosíthatják a termelési eszközök és az infrastruktúra optimális kihasználását;mivel még léteznek akadályok az ilyen irányú kereskedelem előtt; mivel a villamos energia átviteli hálózaton történő szállítása kötelezettségének tiszteletben tartása és az e kötelezettség betartását ellenőrző, megfelelő rendszer bevezetése csökkentheti ezeket az akadályokat, amennyiben azok nem az alkalmazott technológiából vagy az átviteli hálózatok jellegéből erednek;mivel e kötelezettség és az annak betartását ellenőrző rendszer a közösségi érdekű villamosenergia-átvitelt szolgálja, nevezetesen a nagyfeszültségű átviteli hálózatokon keresztül történő energiaátvitelt;mivel az átviteli hálózatok közötti villamosenergia-szállításra vonatkozó szerződések feltételeit az érintett társaságoknak kell megállapítaniuk; mivel a szállítás feltételeinek tisztességeseknek kell lenniük, és közvetlen, illetve közvetett módon sem hozhatnak létre olyan körülményeket, amelyek a Közösség versenyre vonatkozó szabályaival ellentétesek;mivel a szállítási szerződések megkötésének könnyítése érdekében a Bizottság egyeztető eljárás kidolgozásáról gondoskodik, amelyet bármelyik fél kérelme esetén alkalmazni kell, anélkül, hogy az ilyen eljárás eredményének jogilag kötelező ereje lenne;mivel közelíteni kell egymáshoz a tagállamok által elfogadott, a villamos energia szállítását érintő rendelkezéseket;mivel a belső villamosenergia-piac létrehozása ösztönzi a nemzeti villamosenergia-átviteli hálózatok dinamikus integrációját; ebben az összefüggésben sajátos infrastrukturális intézkedéseket és programokat kell megvalósítani, amelyek felgyorsítják a Közösség peremterületeinek és szigeteinek összekötését az összekapcsolt átviteli hálózat egészével;mivel az európai átviteli hálózatok összekapcsolódása földrajzilag olyan területekre terjed ki, amelyek nem esnek egybe a Közösség határaival; mivel nyilvánvaló előny származik az összekapcsolt európai hálózatban résztvevő harmadik országokkal való együttműködés kereséséből,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok az ezen irányelvben meghatározott feltételeknek megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket a nagyfeszültségű átviteli hálózatok közötti villamosenergia-tranzit elősegítésére.2. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában a Közösség és harmadik államok között kötött külön megállapodások sérelme nélkül a villamos energia szállítása hálózatok közötti villamosenergia-tranzitnak minősül a következő feltételek mellett:a) a szállítást olyan társaság(ok) végzi(k) a tagállamok területén, amely(ek) az elosztó hálózatok kivételével felelős(ek) az egyes tagállamokban található nagyfeszültségű villamosenergia-átviteli hálózatért, és amely(ek) részt vesz(nek) az európai nagyfeszültségű összekapcsolt átviteli hálózatok hatékony üzemeltetésében;b) az átviteli hálózat kezdő- vagy végpontja a Közösség területén van;c) e szállítás legalább egy, Közösségen belüli határ átlépésével jár.(2) Ezen irányelv hatálya a nagyfeszültségű villamosenergia-átviteli hálózatokra és a tagállamokban e hálózatokért felelős, a mellékletben felsorolt társaságokra terjed ki. Amint szükségessé válik, ezt a listát a Bizottság az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően naprakésszé teszi a Bizottság döntése alapján az ezen irányelvben foglalt célkitűzésekkel összefüggésben és különös tekintettel az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakra.3. cikk(1) Az átviteli hálózatok közötti villamosenergia-tranzitra irányuló szerződéseket az adott átviteli hálózatokért és a nyújtott szolgáltatások minőségéért felelős társaságok, adott esetben a tagállamokban a villamos energia behozataláért és kiviteléért felelős társaságokkal együtt tárgyalják meg.(2) A tranzit feltételei a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően nem lehetnek diszkriminatívak és méltányosaknak kell lenniük valamennyi érintett fél számára, nem tartalmazhatnak tisztességtelen kikötéseket vagy indokolatlan korlátozásokat, és nem veszélyeztethetik sem az ellátás biztonságát, sem pedig a szolgáltatás minőségét, különös tekintettel a termelőkapacitás-tartalékokra és a meglévő rendszerek leghatékonyabb üzemeltetésére.(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó, a mellékletben felsorolt társaságok késedelem nélkül:- értesítsék a Bizottságot és az érintett nemzeti hatóságokat minden olyan tranzitigényről, amely villamos energia legfeljebb egyéves időtartamra szóló eladására vonatkozik,- tárgyalásokat kezdjenek a kért villamosenergia-tranzit feltételeiről,- tájékoztassák a Bizottságot és az érintett nemzeti hatóságokat a tranzitszerződés megkötéséről,- tájékoztassák a Bizottságot és az érintett nemzeti hatóságokat azokról az okokról, amelyek a kérelem közlésétől számított 12 hónapon belül a szerződés megkötésére irányuló tárgyalások meghiúsulásához vezettek.(4) Az érintett társaságok mindegyike kérelmezheti, hogy a tranzit feltételeit egy olyan, a Bizottság által létrehozott és elnökölt szervezet egyeztesse, amelyben a Közösség átviteli hálózataiért felelős társaságok képviseltetve vannak.4. cikkHa a tranzitkérelemre vonatkozó megállapodás meghiúsulásának okai megalapozatlannak vagy elégtelenek tűnnek, a Bizottság a kérelmet benyújtó társaság panasza alapján vagy saját kezdeményezésére eljárva köteles a Közösség jogszabályai által előírt eljárásokat lefolytatni.5. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1991. július 1-jétől megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1990. október 29-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Battaglia[1] HL C 8., 1990.1.13., 4. o.[2] HL C 113., 1990.5.7., 91. o. és az 1990. október 10-i határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 75., 1990.3.26., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAz irányelv tárgykörébe tartozó, a Közösségen belüli társaságok és átviteli hálózatok felsorolásaTagállam | Társaság | Átviteli hálózat |Németország | Badenwerk AG | Összekapcsolt átviteli hálózatok |Bayernwerk AG |Berliner Kraft und Licht AG (Bewag) |Energie-Versorgung Schwaben AG (EVS) |Hamburgische Elektrizitätswerke (HEW) |Preussen-Elektra AG |RWE Energie AG |Vereinigte Elektrizitätswerke Westfalen AG (VEW) |Belgium | CPTE – Société pour la coordination de la production et du transport de l'électricité | Közüzemi energiaellátási hálózat koordináló testülete |Dánia | ELSAM | Közüzemi energiaellátási hálózat (Jütland) |ELKRAFT | Közüzemi energiaellátási hálózat (Seeland) |Spanyolország | Red Eléctrica de España S. A. | Közüzemi energiaellátási hálózat |Franciaország | Électricité de France | Közüzemi energiaellátási hálózat |Görögország | Δημóσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (ΔΕΗ) | Közüzemi energiaellátási hálózat |Írország | Electricity Supply Board | Közüzemi energiaellátási hálózat |Olaszország | ENEL | Közüzemi energiaellátási hálózat |Luxemburg | CEGEDEL | Közüzemi energiaellátási hálózat |Hollandia | SEP | Közüzemi energiaellátási hálózat |Portugália | EDP | Közüzemi energiaellátási hálózat |Egyesült Királyság | National Grid Company | Nagyfeszültségű átviteli hálózatok |Scottish Power |Scottish Hydro-Electric |Northern Ireland Electricity |--------------------------------------------------