title: A Bizottság 2008/41/EK irányelve ( 2008. március 31.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a kloridazon hatóanyag felvétele céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               1.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 89/12

      A BIZOTTSÁG 2008/41/EK IRÁNYELVE

   (2008. március 31.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a kloridazon hatóanyag felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. Ez a jegyzék tartalmazza az kloridazont.

               (2)

               A kloridazon esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 451/2000/EK és az 1490/2002/EK rendeletben meghatározott rendelkezések szerinti értékelése. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek az 1490/2002/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a releváns értékelő jelentéseket és ajánlásokat az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) benyújtják. A kloridazon esetében a referens tagállam Németország volt, amely 2005. március 16-án minden releváns információt benyújtott.

               (3)

               Az EFSA és a tagállamok az értékelő jelentést szakmai vizsgálatnak vetették alá, majd 2007. július 27-én a kloridazont vizsgáló EFSA tudományos jelentés (4) formájában benyújtották a Bizottsághoz. A Bizottság és a tagállamok az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálták e jelentést, majd a kloridazonról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2007. december 4-én véglegesítették.

               (4)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a kloridazont tartalmazó növényvédő szerek általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel azokra a felhasználási célokra vonatkozóan, amelyeket a bizottsági vizsgálati jelentésben megvizsgáltak és részleteztek. Ezért a kloridazont indokolt felvenni az I. mellékletbe azért, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen a kloridazon hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

               (5)

               Valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele előtt ésszerű határidőt kell adni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből eredő új követelmények teljesítésére.

               (6)

               Azon kötelezettségek sérelme nélkül, amelyek a 91/414/EGK irányelv alapján következnek a hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvételéből, indokolt a felvétel után hat hónapot hagyni, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a kloridazont tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, hogy ezáltal teljesülhessenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott releváns feltételek. A tagállamoknak kötelességük az érvényes engedélyeket szükség szerint módosítani, újakkal helyettesíteni vagy visszavonni, a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időszakot kell előírni az egyes növényvédő szerek egyes felhasználási céljaira vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dosszié benyújtására és értékelésére, a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelveknek megfelelően.

               (7)

               A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során nyert tapasztalatok azt mutatták, hogy nehézségek merülhetnek fel annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségeik vannak az adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatosan. A további nehézségek elkerülése végett szükségesnek látszik tisztázni a tagállamok kötelezettségeit, legfőképpen pedig azon kötelezettségét, amely szerint meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfért az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéhoz. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító, eddig elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (8)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2009. június 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   A tagállamoknak az említett rendelkezéseket 2009. július 1-jétől kell alkalmazniuk.
   Amikor a tagállamok elfogadják e rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A kloridazon hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelvvel összhangban történő szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2009. június 30-ig elvégzik.
   Az említett időpontig arról is meggyőződnek, hogy az irányelv I. mellékletében a kloridazonnal kapcsolatos feltételek teljesülnek-e az e hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely egyedüli hatóanyagként, illetve a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2008. december 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként kloridazont tartalmaz, a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvekkel összhangban a tagállamoknak újból el kell végezniük a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, és figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete kloridazonra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek.
   E meghatározást követően a tagállamok:

               a)

               kloridazont egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén legkésőbb 2012. december 31-ig módosítják, vagy visszavonják; vagy

               b)

               kloridazont több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén 2012. december 31-ig módosítják vagy visszavonják, illetve ha az későbbre esik, addig az időpontig, amelyet a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás határidejéül határoztak meg.

         4. cikk
   Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. március 31-én.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2008/40/EK bizottsági irányelvvel (HL L 87., 2008.3.29., 5. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o. A legutóbb az 1095/2007/EK rendelettel (HL L 246., 2007.9.21., 19. o.) módosított rendelet.

      (4)  Az EFSA 108. tudományos jelentése (2007), 1–82. o., A kloridazon hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2007. július 27-én, 2007. július 31-i változat).

      (5)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 27. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki.

                     Sorszám

                     Közhasználatú név, Azonosító számok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A felvétel lejárta

                     Különleges rendelkezések

                     „191.

                     Kloridazon
                     CAS-szám: 1698-60-8
                     CIPAC-szám: 111

                     5-amino-4-chloro-2-phenylpyridazin-3(2H)-one

                     920 g/kg
                     A 4-amino-5-kloro-izomer gyártási szennyező anyag toxikológiai veszélyt jelent, maximális szintjét 60 g/kg-ban állapították meg.

                     2009. január 1.

                     2018. december 31.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtóként való használata engedélyezhető legfeljebb 2,6 kg/ha mennyiségben és ugyanazon a területen háromévenként.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a kloridazonról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2007. december 4-én véglegesített vizsgálati jelentés következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét.
                     Ezen átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                 —

                                 a szerrel foglalkozók biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

                                 —

                                 a vízi szervezetek védelmére,

                                 —

                                 a talajvíz védelmére, ha a hatóanyagot érzékeny talaj- és/vagy éghajlati adottságú területeken alkalmazzák.

                           Az engedélyezés egyik feltételéül kell szabni, hogy kockázatcsökkentő intézkedéseket hozzanak, a veszélyeztetett övezetekben pedig szükség esetén monitoringprogramba kell kezdeni a talajvíznek a B és B1 metabolit általi esetleges szennyeződésének ellenőrzésére.”

         (1)  A hatóanyag azonosításával és specifikációjával kapcsolatos további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Tanács 2002/93/EK irányelve (2002. december 3.) az egyes munkaigényes szolgáltatásokra a tagállamok részéről kedvezményes hozzáadottértékadó-mérték alkalmazását megengedő lehetőség meghosszabbítása céljából a 77/388/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0093

Hivatalos Lap L 331 , 07/12/2002 o. 0027 - 0027

		A Tanács 2002/93/EK irányelve(2002. december 3.)az egyes munkaigényes szolgáltatásokra a tagállamok részéről kedvezményes hozzáadottértékadó-mérték alkalmazását megengedő lehetőség meghosszabbítása céljából a 77/388/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel:(1) A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelv [3] 28. cikkének (6) bekezdése 2000. január 1. és 2002. december 31. között legfeljebb hároméves időszakra engedélyezi a 12. cikk (3) bekezdése a) pontjának harmadik albekezdésében említett kedvezményes mértékek alkalmazását az irányelv K. mellékletében meghatározott kategóriákban felsorolt munkaigényes szolgáltatásokra is.(2) A 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően az egyes munkaigényes szolgáltatások kedvezményes hozzáadottértékadó-mértéke alkalmazásának a tagállamok részére való engedélyezéséről szóló, 2000. február 28-i 2000/185/EK tanácsi határozat [4] felhatalmazott egyes tagállamokat, hogy 2002. december 31-ig kedvezményes hozzáadottértékadó-mértéket alkalmazzanak azon munkaigényes szolgáltatások tekintetében, amelyekre korábban kérelmet nyújtottak be.(3) Az ilyen kedvezményes mértékeket már alkalmazó tagállamok által 2002. október 1-jéig elkészített beszámolók alapján a Bizottságnak átfogó értékelő jelentést kell benyújtania a Tanács és az Európai Parlament részére 2002. december 31-ig, amelyet adott esetben kiegészít egy, a munkaigényes szolgáltatások mértékére vonatkozó végső határozati javaslat.(4) Tekintettel az e jelentések alapos és átfogó értékelésének elkészítéséhez szükséges időre, meg kell hosszabbítani a 77/388/EGK irányelvben az intézkedés alkalmazhatóságára meghatározott maximális időszakot.(5) A 77/388/EGK irányelvet tehát ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében a "2000. január 1. és 2002. december 31. között legfeljebb hároméves időszakra" szöveg helyébe a "2000. január 1. és 2003. december 31. között legfeljebb négyéves időszakra" szöveg lép.2. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. december 3-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Pedersen[1] 2002. november 20-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] 2002. október 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2002/38/EK irányelvvel (HL L 128., 2002.5.15., 41. o.) módosított irányelv.[4] HL L 59., 2000.3.4., 10. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2008/45/EK irányelve ( 2008. április 4.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a metkonazol hatóanyag felhasználásának kiterjesztésére vonatkozó módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               5.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 94/21

      A BIZOTTSÁG 2008/45/EK IRÁNYELVE

   (2008. április 4.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a metkonazol hatóanyag felhasználásának kiterjesztésére vonatkozó módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2006/74/EK bizottsági irányelv (2) hatóanyagként felvette a metkonazolt a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

               (2)

               A metkonazol felvételére irányuló kérelem benyújtásakor a hatóanyag bejelentője, a BASF AG a gombák elleni védekezésre vonatkozó felhasználásról szóló adatokat bocsátott rendelkezésre, amelyek alátámasztották azt az általános következtetést, hogy a metkonazoltartalmú növényvédő szerek várhatóan meg fognak felelni a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott biztonsági követelményeknek. A metkonazolt ezért felvették az említett irányelv I. mellékletébe, azzal a különleges feltétellel, hogy a tagállamok csak gombaölő szerként való használatát engedélyezhetik.

               (3)

               Az egyes mezőgazdasági felhasználásokban a gombák elleni védekezés mellett a bejelentő most a növénynövekedés-szabályozás tekintetében kérelmezi az említett specifikus rendelkezések módosítását. A felhasználás kiterjesztése iránti kérelmét alátámasztandó a bejelentő további információkat bocsátott rendelkezésre.

               (4)

               A bejelentő által benyújtott információkat és adatokat Belgium értékelte. 2007 júliusában arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy következtetése szerint a felhasználás kért kiterjesztése nem jelent további kockázatot azokon túl, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a metkonazolra vonatkozó specifikus rendelkezésekben és az anyagról készített bizottsági felülvizsgálati jelentésben már figyelembe vettek. Ez annál is inkább így van, mivel a kiterjesztés a gombamentesítési felhasználáshoz szükségesnél alacsonyabb mértékű alkalmazásokra terjed ki, miközben a 91/414/EGK irányelv I. mellékletének specifikus rendelkezéseiben meghatározott további paraméterek változatlanok maradnak.

               (5)

               Ezért indokolt a metkonazolra vonatkozó különleges rendelkezések módosítása.

               (6)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2008. augusztus 5-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2008. augusztus 6-tól kell alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. április 4-én.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2008/41/EK bizottsági irányelvvel (HL L 89., 2008.4.1. 12. o. ) módosított irányelv.

      (2)  HL L 235., 2006.8.30., 17. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének 136. sora helyébe a következő szöveg lép:

                     „136

                     Metkonazol
                     CAS-szám: 125116-23-6 (megnevezetlen sztereokémia)
                     CIPAC-szám 706

                     (1RS,5RS:1RS,5SR)-5-(4-klórbenzil)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)ciklopentanol

                     ≥ 940 g/kg
                     (cisz- és transz-izomerek összesen)

                     2007. június 1.

                     2017. május 31.

                     A.   Rész
                     Felhasználása kizárólag gombaölőként és növénynövekedés-szabályozóként engedélyezhető.
                     B.   Rész
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni a metkonazolról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. május 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak 1. és 2. függelékének a következtetéseit.
                     Ebben az átfogó értékelésben:

                                 —

                                 a tagállamoknak különös figyelmet kell szentelniük a vízi élőlények, a madarak és az emlősök védelmének. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell,

                                 —

                                 a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint védőintézkedéseknek is szerepelniük kell.”


title: A Tanács 2000/17/EK irányelve (2000. március 30.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 77/388/EGK irányelv módosításáról – az Osztrák Köztársaságnak és a Portugál Köztársaságnak biztosított átmeneti rendelkezések

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0017

Hivatalos Lap L 084 , 05/04/2000 o. 0024 - 0025

		A Tanács 2000/17/EK irányelve(2000. március 30.)a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 77/388/EGK irányelv módosításáról – az Osztrák Köztársaságnak és a Portugál Köztársaságnak biztosított átmeneti rendelkezésekAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a Közösség javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel:(1) Az 1994. évi csatlakozási okmány XV. melléklete IX. "Adózás" részének 2. e) pontja felhatalmazta az Osztrák Köztársaságot arra, hogy eltérjen a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv [3] (a továbbiakban: hatodik hozzáadottértékadó-irányelv) 28. cikkének (2) bekezdésétől, és arra, hogy 1998. december 31-ig kedvezményes mértéket alkalmazzon az ingatlanok lakáscélú bérbeadására, feltéve, hogy a mérték nem alacsonyabb, mint 10 %.(2) A hatodik hozzáadottértékadó-irányelv 13. cikke B. részének b) pontja értelmében 1999. január 1-jétől az ingatlan lakáscélú bérbeadása Ausztriában hozzáadottértékadó-mentes volt anélkül, hogy levonható lett volna az előzetesen megfizetett adó. Azonban ezen irányelv 13. cikke C. részének a) pontja értelmében Ausztria lehetővé teheti adófizetőinek az adózás választásának jogát. Ez esetben a normál hozzáadottértékadó-mértéket és a levonás jogára vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni.(3) Az Osztrák Köztársaság úgy véli, hogy az intézkedés még mindig lényeges, főleg azért, mert az átmeneti hozzáadottértékadó-rendszer még mindig érvényben van, és a helyzet nemigen változott az 1994. évi csatlakozási okmány tárgyalása óta.(4) Az Osztrák Köztársaság továbbá úgy véli, hogy a 10 %-os kedvezményes mérték megszüntetése kétségtelenül oda vezetne, hogy nőne az ingatlan bérleti díja a végső felhasználó számára.(5) A Portugál Köztársaság az 1991. január 1-jei állapot szerint 8 %-os kedvezményes mértéket alkalmazott az éttermi szolgáltatásokra. A hatodik hozzáadottértékadó-irányelv 28. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében Portugália továbbra is alkalmazhatta azt a mértéket. A mértékek átfogó módosítása után, továbbá politikai és költségvetési okokból azonban az éttermi szolgáltatásokra 1992-től kezdődően a normál mérték vonatkozik.(6) A Portugál Köztársaság e szolgáltatásokra újra be kívánja vezetni a kedvezményes mértéket azon az alapon, hogy a normál mérték fenntartása kedvezőtlen következményekkel, különösen a munkahelyek elvesztésével és fokozott be nem jelentett foglalkoztatással járna, és a normál mérték alkalmazása miatt megnövekedne az éttermi szolgáltatások ára a végső felhasználó számára.(7) Mivel a kérdéses eltérések egyetlen tagállamon belül érintik a szolgáltatásnyújtást, a verseny torzulásának kockázata nem áll fenn.(8) Ilyen körülmények között a korábbi helyzethez való visszatérés mérlegelhető mind az Osztrák Köztársaság, mind a Portugál Köztársaság esetében, feltéve, hogy az eltérés alkalmazása a hatodik hozzáadottértékadó-irányelv 28l. cikkében említett átmeneti időszakra korlátozódik. Az Osztrák Köztársaságnak azonban meg kell tennie az annak biztosítására szükséges lépéseket, hogy a kedvezményes mértékeknek ne legyen kedvezőtlen hatása az Európai Közösségeknek hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira, amelyek adóalapját az 1553/89/EGK, Euratom rendeletnek [4] megfelelően át kell dolgozni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk"j) az Osztrák Köztársaság az ingatlan lakáscélú bérbeadására vonatkozóan a 12. cikk (3) bekezdése a) pontjának harmadik albekezdésében meghatározott két kedvezményes mérték egyikét alkalmazhatja, feltéve hogy a mérték nem alacsonyabb mint 10 %;k) a Portugál Köztársaság az éttermi szolgáltatásokra vonatkozóan a 12. cikk (3) bekezdése a) pontjának harmadik albekezdésében meghatározott két kedvezményes mérték egyikét alkalmazhatja, feltéve hogy a mérték nem alacsonyabb mint 12 %."2. cikk(1) Az 1. cikkben említett tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) Az 1. cikkben említett tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ezen irányelvet 1999. január 1-jétől a hatodik hozzáadottértékadó-irányelv 28l. cikkében említett átmeneti időszak végéig kell alkalmazni.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2000. március 30-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Sócrates[1] 2000. március 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 75., 2000.3.15., 21. o.[3] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb az 1999/85/EGK irányelvvel (HL L 277., 1999.10.28., 34. o.) módosított irányelv.[4] HL L 155., 1989.6.7., 9. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2003/92/EK irányelve (2003. október 7.) a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében a 77/388/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0092

Hivatalos Lap L 260 , 11/10/2003 o. 0008 - 0009

		A Tanács 2003/92/EK irányelve(2003. október 7.)a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében a 77/388/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) A villamos energia és földgáz belső piacának kiteljesítését célzó gáz- és villamosenergia-ágazat növekvő liberalizálása rávilágított annak szükségességére, hogy a belső piac összefüggésében felül kell vizsgálni a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvben [4] megállapított hatályos, az ilyen termékek értékesítési helyére vonatkozó hozzáadottértékadó-szabályokat annak érdekében, hogy egyszerűsítsék és modernizálják a hozzáadottértékadó-rendszer működését, amely stratégia mellett a Bizottság elkötelezte magát.(2) A hozzáadottérték-adó tekintetében a villamos energiát és a gázt termékként kezelik, és ennek megfelelően a 77/388/EGK irányelv 8. cikke szerint azok határokon átnyúló ügyletei tekintetében meg kell határozni a termékértékesítés helyét. Mivel azonban a villamos energia és a gáz fizikai nyomon követése körülményes, a hatályos szabályok alapján különösen nehéz megállapítani az értékesítés helyét.(3) A villamos energia és a gáz valódi, hozzáadottérték-adó akadályaitól mentes belső piacának kiteljesítése érdekében, a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázértékesítés helye, illetve a villamos energia értékesítési helye – mielőtt a termékek eljutnak a fogyasztás végső fázisába – az a hely, ahol az ügyfél gazdasági tevékenységének székhelye van.(4) Annak biztosítása érdekében, hogy az adózás a tényleges fogyasztás szerinti országban történjen, a végső fázisban, amikor a javak a kereskedőktől és az elosztóktól eljutnak a végső felhasználóhoz, azon a helyen kell megadóztatni a villamos energia és a gáz értékesítését, ahol az ügyfél azokat ténylegesen felhasználja, illetve elfogyasztja. Ez rendszerint az a hely, ahol az ügyfél fogyasztásmérője van.(5) A villamos energiát és a gázt elosztóhálózatokon keresztül értékesítik, amelyekhez a hálózatüzemeltetők biztosítják a hozzáférést. A kettős adóztatás, illetve az adóztatás elmaradásának elkerülése érdekében szükséges összehangolni az elosztási, illetve szállítási szolgáltatások esetében az értékesítés helyére vonatkozó szabályokat. Ezért az elosztóhálózatokhoz való hozzáférésre, azok használatára, valamint az e szolgáltatásokhoz közvetlenül kapcsolódó más szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezésekkel ki kell egészíteni a 77/388/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontjában megállapított különleges szolgáltatások listáját.(6) A kettős adóztatás elkerülése érdekében mentességet kell biztosítani a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázimport, illetve a villamosenergia-import számára.(7) A gáznak a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő értékesítési helyére, illetve a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok változásait össze kell vonni a kötelező fordított adózással, ha az ügyfél a hozzáadottérték-adó tekintetében azonosított személy.(8) A 78/388/EGK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/388/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 8. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:"d) az adóköteles viszonteladó számára a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázértékesítés, illetve a villamosenergia-értékesítés esetén: az a hely, ahol az adóalany nagykereskedő azon gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye van, ahová a terméket értékesítik, vagy ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában, ahol annak állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.E rendelkezés alkalmazásában: "adóköteles viszonteladó" azon adóalany, akinek főtevékenysége a gáz- és villamosenergia-vásárlás tekintetében az ilyen termékek továbbértékesítése, és akinek saját fogyasztása ilyen termékekből elhanyagolható mértékű.e) a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázértékesítés, illetve a villamosenergia-értékesítés esetén, ha az ilyen értékesítésre a d) pont nem vonatkozik: az a hely, ahol az ügyfél a termékeket ténylegesen felhasználja, illetve elfogyasztja. Ha a termékek egészét vagy valamely részét ez az ügyfél valójában nem fogyasztja el, ezeket az el nem fogyasztott termékeket úgy tekintik, mint amelyeket felhasználtak vagy elfogyasztottak a gazdasági tevékenységének székhelyén vagy azon állandó telephelyén, ahová a termékeket szállították. Ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában úgy kell tekinteni, hogy a fogyasztó a javakat állandó lakóhelyén vagy szokásos tartózkodási helyén használta fel, illetve fogyasztotta el."2. A 9. cikk a (2) bekezdés e) pontjának a nyolcadik francia bekezdése után a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– a földgáz- és villamosenergia-elosztási rendszerekhez való hozzáférés biztosítása, illetve e rendszereken történő földgáz-, illetve villamosenergia-szállítás vagy közvetítés biztosítása, illetve más, közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások nyújtása."3. A 14. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"k) a gázimport a földgázelosztó-hálózaton keresztül, illetve a villamosenergia-import."4. A 28g. cikk szerinti változatában a 21. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:"a) azon adóalany, aki adóköteles termékértékesítést végez, a b), c) és f) pontban említett esetek kivételével. Amennyiben az adóköteles termékértékesítést nem belföldön letelepedett adóalany végzi, a tagállamok az általuk meghatározott feltételek szerint előírhatják, hogy az adó megfizetésére kötelezett személy az a személy legyen, akinek az adóköteles termékértékesítést, illetve szolgáltatásnyújtást teljesítik;"5. A 28g. cikk szerinti változatában a 21. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"f) azon személy, akit a hozzáadottérték-adó szempontjából belföldön azonosítottak, és akinek a 8. cikk (1) bekezdésének d) vagy e) pontjában megállapított feltételek szerint termékértékesítést végeztek, amennyiben az értékesítést nem belföldön letelepedett adóalany végzi."6. A 28h. cikk szerinti változatában a 22. cikk (1) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése helyébe a következő lép:"– a 28a. cikk (4) bekezdésében említettek kivételével minden adóalany, aki belföldön olyan termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végez, amely őt a levonási jog gyakorlására jogosítja, kivéve az olyan termékértékesítéseket vagy szolgáltatásnyújtásokat, amelyek tekintetében az adót kizárólag a 21. cikk 1. pontjának a), b), c) vagy f) alpontjának megfelelően az ügyfél fizeti. A tagállamoknak azonban nem kell meghatározniuk a 4. cikk (3) bekezdésében említett egyes adóalanyokat,";7. A 28a. cikk (5) bekezdésének b) pontja a következő francia bekezdéssel egészül ki:"– a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázértékesítés vagy a villamosenergia-értékesítés a 8. cikk (1) bekezdésének d) vagy e) pontjában megállapított feltételek alapján."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2005. január 1-jétől megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2003. október 7-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Tremonti[1] 2002.12.5-i javaslat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] 2003.5.13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 2003.3.26-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 145., 1997.6.13., 1. o. A legutóbb a 2002/93/EK irányelvvel (HL L 331., 2002.12.7., 27. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2010/54/EU irányelve ( 2010. augusztus 20. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének az azimszulfuron hatóanyagként történő felvétele megújításának céljából történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               21.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 220/63

         A BIZOTTSÁG 2010/54/EU IRÁNYELVE
   (2010. augusztus 20.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének az azimszulfuron hatóanyagként történő felvétele megújításának céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az azimszulfuronnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele 2011. december 31-én lejár. A hatóanyagok első csoportjának a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megújítási eljárásának meghatározásáról és azon anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2007. június 27-i 737/2007/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikkének megfelelően, a cikkben meghatározott határidőn belül benyújtottak egy bejelentést az azimszulfuronnak mint hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele megújítása érdekében.

               (2)

               Az azimszulfuron, azoxistrobin, fluroxipir, imazalil, krezoxim-metil, prohexadion-kalcium és spiroxamin hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvételének megújítására vonatkozó bejelentések elfogadhatóságáról és az érintett bejelentők jegyzékének létrehozásáról szóló, 2008. július 28-i 2008/656/EK bizottsági határozat (3) alapján a bejelentést elfogadhatónak ítélték.

               (3)

               A bejelentő – a 737/2007/EK rendelet 6. cikkében meghatározott határidőn belül – benyújtotta a 737/2007/EK rendelet 6. cikkében előírt adatokat, és minden egyes benyújtott tanulmányra vonatkozóan magyarázatot is mellékelt.

               (4)

               A referens tagállam a társreferens tagállammal folytatott konzultációt követően elkészített egy értékelési jelentést, amelyet 2009. június 10-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. A hatóanyag értékelése mellett a jelentés azoknak a tanulmányoknak a jegyzékét is tartalmazza, amelyekre a referens tagállam értékelése során támaszkodott.

               (5)

               A Hatóság eljuttatta az értékelési jelentést a bejelentőnek és valamennyi tagállamnak, majd továbbította a Bizottságnak az ezzel kapcsolatos beérkezett észrevételeket. A Hatóság a jelentést a nyilvánosság számára is elérhetővé tette.

               (6)

               A Bizottság kérésére a jelentést a tagállamok és az EFSA szakértői értékelésnek vetették alá, majd 2010. március 12-én a Hatóság a Bizottság elé terjesztette az azimszulfuron kockázatértékeléséről szóló szakértői értékeléséből levont következtetését (4). A jelentést és a Hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd az azimszulfuronról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2010. július 9-én véglegesítette.

               (7)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy az azimszulfuront tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel azokra a felhasználási célokra vonatkozóan, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgáltak és részleteztek. Ezért helyénvaló megújítani az azimszulfuronnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételét annak biztosítása érdekében, hogy az említett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket továbbra is engedélyezhessék, amennyiben azok megfelelnek a szóban forgó irányelv rendelkezéseinek.

               (8)

               A felülvizsgálati jelentés alapján ugyanakkor – amely kiemeli, hogy az előállítás során keletkező fenolszennyeződés toxikológiai veszélyt jelent – a technikai anyag szennyezettségének maximális szintjét 2 g/kg-ban kell megállapítani.

               (9)

               A legutóbb közölt új adatokból kitűnik, hogy az azimszulfuron és a vízben végbemenő fotolízis során keletkező bomlástermékei kockázatot jelenthetnek a vízi szervezetekre. Azon következtetés sérelme nélkül, miszerint az azimszulfuron felvételét meg kell újítani, helyénvaló további információkat beszerezni e konkrét kérdéseket illetően. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért egyrészt helyénvaló kérni, hogy a bejelentő további információkkal szolgáljon az azimszulfuronnak a vízi szervezetekre jelentett kockázatértékelését illetően, másrészt teljessé kell tenni a hatóanyagra és a vízben végbemenő fotolízis során keletkező bomlástermékeire vonatkozó információkat.

               (10)

               Valamely hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletbe való felvétele megújítását megelőzően érdemes ésszerű határidőt biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvétel megújításából eredő új követelmények teljesítésére.

               (11)

               A 91/414/EGK irányelvben előírt kötelezettségek sérelme nélkül, az I. mellékletbe való felvétel megújítását követően a tagállamoknak hat hónap áll rendelkezésükre, hogy az azimszulfuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó, meglévő engedélyeket felülvizsgálják a 91/414/EGK irányelvben, különösen annak 13. cikkében és I. mellékletében meghatározott feltételek teljesítésének további biztosítása érdekében. Amennyiben szükséges, a tagállamok – adott esetben módosításokkal – megújítják az engedélyeket vagy visszautasítják azok megújítását. A fenti határidőtől eltérve indokolt hosszabb időt biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek valamennyi tervezett felhasználására vonatkozó, teljes aktualizált dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére.

               (12)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (13)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2012. január 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2012. február 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   Az azimszulfuron hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelv szerinti szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2012. január 31-ig elvégzik.
   Az említett időpontig arról is meggyőződnek, hogy az irányelv I. mellékletében az azimszulfuronnal kapcsolatos feltételek teljesülnek-e az e hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételek szerint rendelkezik-e az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet-e.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely egyedüli hatóanyagként, illetve a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2011. július 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként azimszulfuront tartalmaz, a tagállamok – a tudományos és műszaki ismeretekben bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében és a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvek szerint – szükség esetén újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, és figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete azimszulfuronra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján határozzák meg, hogy a termék még mindig megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek. Ezt követően a tagállamok 2015. július 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely több hatóanyag egyikeként azimszulfuront tartalmaz, és e hatóanyagok mindegyike legkésőbb 2011. július 31-ig szerepelt a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében, valamint közülük legalább egyet 2009. január 1. és 2011. július 31. között vettek fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvek szerint a tagállamok újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, és figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete azimszulfuronra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában előírt feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2015. július 31-ig, de legkésőbb a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig.
   4. cikk
   Ez az irányelv 2011. augusztus 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 169., 2007.6.29., 10. o.

      (3)  HL L 214., 2008.8.9., 70. o.

      (4)  Az azimszulfuron hatóanyagnál felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance azimsulfuron). EFSA Journal 2010; 8(3):1554. doi:10.2903/j.efsa.2010.1554. [61. o.]. Elérhető a következő internetcímen: www.efsa.europa.eu

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének 5. sora helyébe a következő szöveg lép:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név,
                     Azonosító számok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A felvétel lejárata

                     Különleges rendelkezések

                     „5

                     azimszulfuron
                     CAS-szám: 120162-55-2
                     CIPAC-szám: 584

                     1-(4,6-dimetoxipirimidin-2-il)-3-[1-metil-4-(2-metil-2H-tetrazol-5-il)-pirazol-5-ilszulfonil]-karbamid

                     ≥ 980 g/kg
                     Maximális szennyezett- fenol szint: 2 g/kg

                     2011. augusztus 1.

                     2021. július 31.

                     A.   RÉSZ
                     Kizárólag gyomirtó szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                     Légi felhasználása nem engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2010. július 9-én az azimszulfuronra vonatkozóan véglegesített felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                     Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                 —

                                 a nem célzott növények védelme,

                                 —

                                 a talajvíz lehetséges szennyeződése, ha a hatóanyagot az éghajlatra nézve érzékeny adottságú területeken és/vagy körülmények között alkalmazzák,

                                 —

                                 a vízi szervezetek védelme.

                           A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések (például pufferzónák kialakítása, vagy rizstermesztés esetén a víz legkisebb visszatartási ideje a kibocsátást megelőzően).
                     Az érintett tagállamok további tanulmányok benyújtását kérik a vízi szervezetekre jelentett kockázatok értékelésének lezárása céljából, valamint további tanulmányok benyújtását a hatóanyag vízben végbemenő fotolízis során keletkező bomlástermékeire vonatkozó információk teljessé tétele érdekében. A tagállamok biztosítják, hogy a bejelentők 2012. október 31-ig benyújtsák ezeket a tanulmányokat a Bizottsághoz.”

         (1)  A hatóanyag azonosításával és leírásával kapcsolatos további részletek a felülvizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Tanács 2001/86/EK irányelve (2001. október 8.) az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0086

Hivatalos Lap L 294 , 10/11/2001 o. 0022 - 0032

		A Tanács 2001/86/EK irányelve(2001. október 8.)az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság módosított javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) A Szerződés célkitűzéseinek elérése érdekében a 2157/2001/EK tanácsi rendelet [4] megállapítja az európai részvénytársaság (SE) statútumát.(2) A fenti rendelet célja, hogy egységes jogi szabályozási keretet teremtsen, amelyen belül a különböző tagállamokban bejegyzett gazdasági társaságok közösségi szinten képesek megtervezni és végrehajtani üzleti vállalkozásuk átszervezését.(3) A közösség szociális célkitűzéseinek támogatása érdekében különleges rendelkezéseket kell megállapítani, különösen a munkavállalói részvétel területén, amelyek célja annak biztosítása, hogy az SE létrehozása ne vonja maga után az SE létrehozásában résztvevő gazdasági társaságokon belül már meglévő munkavállalói részvétel gyakorlatainak megszűnését vagy háttérbe szorulását. Ezt a célkitűzést az e téren elfogadott és a rendelet rendelkezéseit kiegészítő szabályrendszer létrehozásával kell elérni.(4) Mivel a fent körülírtaknak megfelelően a javasolt fellépés célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani, mivel a cél a munkavállalói részvétel SE-re vonatkozó szabályrendszerének kialakítása, és ennélfogva a javasolt fellépés nagyságrendje és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben megfogalmazott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem mutat túl azon, mint amire szükség van e célkitűzések megvalósításához.(5) A tagállamokban létező szabályok és gyakorlatok nagyfokú változatosságot mutatnak a munkavállalói képviselők gazdasági társaságok határozathozatalában való részvételének módját illetően, ezért nem tanácsos egységes európai modellt felállítani az SE-ben való munkavállalói részvétel szabályaira vonatkozóan.(6) Az SE létrehozása során mindazonáltal minden esetben biztosítani kell a transznacionális tájékozódási és konzultációs eljárásokat.(7) Amennyiben részvételi jogok vannak érvényben az SE-t létrehozó egy vagy több gazdasági társaságban, a felek ellentétes értelmű döntése hiányában azokat az alapítás után meg kell őrizni az SE-re való átruházás útján.(8) A munkavállalók transznacionális tájékoztatásának és konzultációjának, valamint adott esetben részvételének az adott SE-re vonatkozó konkrét eljárásait elsősorban az érintett felek közötti megállapodás útján, ennek hiányában pedig szubszidiaritási szabályrendszer alkalmazásával kell meghatározni.(9) A tagállamok számára fenn kell tartani azt a döntési lehetőséget, hogy a munkavállalók részvételére vonatkozó nemzeti rendszerek változatossága miatt egyesülés esetén ne alkalmazzák a részvétellel kapcsolatos általános szabályokat. Ahol arra szükség van a résztvevő társaságok szintjén, a cégbejegyzési szabályok módosításával meg kell őrizni a részvételre vonatkozó meglévő rendszereket és szabályokat.(10) A munkavállalókat egyeztetési célból képviselő különleges testületeken belüli szavazati jogoknak arányban kell lenniük a részvétel meglévő rendszereinek és gyakorlatainak megszűnése vagy háttérbe szorulása által képviselt kockázattal, különösen ha a megkötött megállapodás szerint a részvétel szintje alacsonyabb, mint egy vagy több résztvevő társaságban volt. Ez a kockázat nagyobb az átalakulással vagy egyesüléssel létrehozott SE esetén, mint holdingtársaság vagy közös leányvállalat alapítása során.(11) A munkavállalói képviselők és a résztvevő gazdasági társaságok illetékes szervezeti egységei közötti egyeztetést követő megállapodás hiányában rendelkezni kell egyes általános követelmények alkalmazásáról az SE esetében, annak megalapítását követően. Az általános követelményeknek biztosítaniuk kell a munkavállalók transznacionális szintű tájékoztatása és a velük való konzultáció hatékony gyakorlatait, valamint az SE megfelelő szervezeti egységeinek részvételét, amennyiben az ilyen részvétel már a létrehozás előtt is létezett a résztvevő gazdasági társaságokban.(12) Rendelkezni kell arról, hogy az irányelv keretein belül eljáró munkavállalói képviselők feladataik gyakorlása közben ahhoz hasonló védelmet és garanciákat élvezzenek, mint amelyet az alkalmazásuk szerinti ország jogszabályai és/vagy gyakorlata biztosít a munkavállalói képviselők számára. Semmilyen hátrányos megkülönböztetést sem szenvedhetnek el tevékenységük törvényes gyakorlása következtében, és megfelelő védelmet kell élvezniük az elbocsátás és egyéb szankciók tekintetében.(13) A bizalmas információkkal kapcsolatos titoktartást még a munkavállalói képviselők hivatali idejének lejárta után is meg kell őrizni, és rendelkezni kell annak lehetővé tételéről, hogy az SE illetékes szervezeti egysége visszatartson olyan információkat, amelyek nyilvánosságra hozatala komoly kárt okozhat az SE működésében.(14) Amennyiben az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról, vagy a közösségi szinten működő vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük való konzultációt szolgáló eljárás kidolgozásáról szóló, 1994. szeptember 22-i 94/45/EK tanácsi irányelv [5] hatálya alá tartozik az SE, annak leányvállalata és szervezetei, ezen irányelv rendelkezései és az azokat nemzeti jogszabályként hatályba léptető rendelkezések nem vonatkoznak sem rá, sem annak leányvállalataira vagy szervezeteire, kivéve ha a különleges egyeztető testület úgy határoz, hogy nem kezdi meg az egyeztetéseket, vagy lezárja a már megkezdetteket.(15) Ezen irányelvnek nem kell érintenie a részvétellel kapcsolatos egyéb meglévő jogokat, és nem szükséges érintenie a közösségi és nemzeti jogszabályok és gyakorlatok szerinti egyéb meglévő képviseleti szervezeteket.(16) A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek abban az esetben, ha nem sikerül megfelelni az ezen irányelvben megállapított kötelezettségeknek.(17) A Szerződés a 308. cikke rendelkezéseinek kivételével nem ruházta fel a Közösséget az ahhoz szükséges hatáskörrel, hogy a javasolt irányelvet elfogadja.(18) Az irányelv egyik alapvető elve és kinyilvánított célja, hogy biztosítsa a munkavállalóknak a gazdasági társaság döntéseiben való részvételhez kapcsolódó szerzett jogait. Az SE létrehozása előtt hatályban lévő munkavállalói jogoknak kell biztosítaniuk az SE-ben való részvétel esetén a munkavállalói jogok alapját (az "előtte és utána" elv). Ebből kifolyólag ezt a megközelítést nemcsak az SE kezdeti létrehozásakor kell alkalmazni, hanem egy meglévő SE szerkezetváltása, illetve a szerkezetváltási folyamatok által érintett gazdasági társaságok esetében is.(19) A tagállamoknak rendelkezést kell hozniuk arról, hogy a szakszervezetek képviselői tagjai lehessenek a különleges egyeztető testületeknek, tekintet nélkül arra, hogy munkavállalói-e az SE létrehozásában résztvevő gazdasági társaságnak. A tagállamoknak különösképpen ebben az összefüggésben kell képesnek lenniük arra, hogy bevezessék ezt a jogot azokban az esetekben, amikor a szakszervezeti képviselők a nemzeti jogszabályokkal összhangban jogosultak a gazdasági társaság felügyelői vagy ügyvezetői szervezeti egységeinek tagságára és az azokban való szavazásra.(20) Több tagállamban a munkavállalói részvételt és az iparági kapcsolatok más területeit a nemzeti jogszabályok mellett a gyakorlatra is alapozzák, amely ebben az összefüggésben a kollektív szerződésekre is kiterjed különféle nemzeti, ágazati és/vagy társasági szinteken,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkCélkitűzés(1) Ez az irányelv a munkavállalók részvételét szabályozza a 2157/2001/EK rendeletben említett európai részvénytársaságok (Societas Europaea, a továbbiakban: "SE") ügyeinek intézésében.(2) Ebből a célból valamennyi SE-ben szabályokat állítanak fel a munkavállalók részvételére vonatkozóan a 3–6. cikkben említett egyeztetési eljárással, illetve a 7. cikkben meghatározott körülmények között, a melléklettel összhangban.2. cikkMeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában:a) "SE": a 2157/2001/EK rendelettel összhangban létrehozott bármely gazdasági társaság;b) "résztvevő gazdasági társaságok": az SE létrehozásában közvetlenül résztvevő gazdasági társaságok;c) egy gazdasági társaság "leányvállalata": az a vállalkozás, amely fölött az adott gazdasági társaság rendelkezik a 94/45/EK irányelv 3. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott döntő befolyással;d) "érintett leányvállalat vagy szervezet": annak a résztvevő gazdasági társaságnak az a leányvállalata vagy szervezete, amely esetében javasolják, hogy az alapításkor az SE leányvállalatává vagy szervezetévé váljon;e) "munkavállalók képviselői": a nemzeti jog és/vagy gyakorlat előírásai szerint a munkavállalók képviselői;f) "képviseleti testület": az a munkavállalókat képviselő testület, amelyet a 4. cikkben említett megállapodások által vagy a melléklet rendelkezéseinek megfelelően azzal a céllal hoztak létre, hogy tájékoztatást és konzultációt biztosítson a munkavállalók számára az SE-vel, illetve annak Közösségen belüli leányvállalataival vagy szervezeteivel, valamint szükség esetén az SE-re vonatkozó részvételi jogok gyakorlásával kapcsolatban;g) "különleges egyeztető testület": az a 3. cikknek megfelelően létrehozott testület, amelynek célja, hogy a résztvevő gazdasági társaságok illetékes testületeivel egyeztessen a munkavállalók SE-n belüli részvételével kapcsolatos szabályok létrehozásáról;h) "munkavállalói részvétel": az a mechanizmus – a tájékoztatást, konzultációt és részvételt is ideértve –, amely révén a munkavállalói képviselők befolyást gyakorolhatnak a gazdasági társaságon belül meghozott határozatokra;i) "tájékoztatás": az SE illetékes szervezeti egysége által a munkavállalók képviseleti testületei és/vagy a munkavállalói képviselők számára olyan kérdésekben nyújtott tájékoztatás, amely kérdések érintik magát az SE-t, valamint annak bármely, másik tagállamban található leányvállalatát vagy szervezetét, vagy amelyek egy adott tagállamban az adott időben meghaladják a határozathozatali szervezeti egységek hatáskörét, és a tájékoztatás módja és tartalma lehetővé teszi, hogy a munkavállalói képviselők mélyrehatóan elemezzék a lehetséges hatást, és szükség esetén konzultációkat készítsenek elő az SE illetékes szervezeti egységével;j) "konzultáció": a munkavállalók képviseleti testületei és/vagy a munkavállalói képviselők, valamint az SE illetékes szervezeti egysége közötti párbeszéd és véleménycsere létrehozása olyan időpontban, módon és tartalommal, amely lehetővé teszi, hogy a munkavállalói képviselők a kapott információk alapján olyan véleményt alkossanak az illetékes szervezeti egység által tervbe vett intézkedésekről, amelyet figyelembe lehet venni az SE határozathozatali folyamatában;k) "részvétel": a munkavállalók képviseleti testületei és/vagy a munkavállalói képviselők által a gazdasági társaság ügyeinek intézésére a következők révén gyakorolt befolyás:- az a jog, hogy megválasszák vagy kinevezzék a gazdasági társaság felügyeleti vagy ügyvezetési szervezeti egységének egyes tagjait, vagy- az a jog, hogy javasolják vagy ellenezzék a gazdasági társaság felügyeleti vagy ügyvezetési szervezeti egysége egyes tagjainak vagy valamennyi tagjának a kinevezését.II. SZAKASZAZ EGYEZTETÉSI ELJÁRÁS3. cikkA különleges egyeztető testület létrehozása(1) Amennyiben a résztvevő gazdasági társaságok cégvezetési vagy ügyvezetési szervezeti egységei tervet készítenek egy SE létrehozására, az egyesülés tervezett feltételeinek közzétételét vagy a holdingtársaság létrehozását, illetve a leányvállalat alapítására vagy az SE-vé való átalakulásra vonatkozó tervről szóló megállapodást követően a lehető leghamarabb megteszik az ahhoz szükséges lépéseket – a résztvevő gazdasági társaságok, az érintett leányvállalatok vagy szervezetek megnevezésével és munkavállalóinak létszámával kapcsolatos tájékoztatást is ideértve –, hogy egyeztetést kezdjenek a gazdasági társaságok munkavállalóinak képviselőivel a munkavállalók SE-beli részvételének szabályairól.(2) Ebből a célból a következő rendelkezéseknek megfelelően létrehoznak egy különleges egyeztető testületet, amely képviseli a résztvevő gazdasági társaságok, illetve az érintett leányvállalatok vagy szervezetek munkavállalóit:a) a különleges egyeztető testület tagjainak megválasztását vagy kinevezését illetően biztosítani kell, hogyi. ezeket a tagokat a résztvevő gazdasági társaságok, illetve az érintett leányvállalatok vagy szervezetek által a valamenynyi tagállamban alkalmazott munkavállalóinak számaránya szerint válasszák meg vagy nevezzék ki oly módon, hogy egy helyet biztosítanak egy tagállam számára, amennyiben az azon tagállamban alkalmazott munkavállalók aránya egyenlő a résztvevő gazdasági társaságok, illetve az érintett leányvállalatok vagy szervezetek által az összes tagállamban együttesen alkalmazott munkavállalók 10 %-ával vagy annak adott hányadával;ii. abban az esetben, ha az európai részvénytársaság egyesüléssel jön létre, minden egyes tagállamból annyi további tagot neveznek ki, amennyi szükséges lehet annak biztosításához, hogy a különleges egyeztető testület legalább egy tagot tartalmazzon valamennyi olyan résztvevő gazdasági társaságból, amelyet az adott tagállamban bejegyeztek, munkavállalókat alkalmaz, és amely megszűnik önálló jogi személyként létezni az SE bejegyzését követően, amennyiben:- az ilyen további tagok száma nem haladja meg az i. pont szerint kinevezett tagok számának 20 %-át, és- a különleges egyeztető testület összetétele nem vezet kettős képviselethez az érintett munkavállalók esetében.Ha az ilyen gazdasági társaságok száma nagyobb, mint az első albekezdés szerint rendelkezésre álló további helyek száma, az ilyen további helyeket a különböző tagállamokban lévő gazdasági társaságok számára osztják ki az általuk alkalmazott munkavállalók számának csökkenő sorrendjében.b) A tagállamok meghatározzák azt a módszert, amelyet a különleges egyeztető testületek tagjainak megválasztásánál vagy kinevezésénél alkalmaznak, akiket a területükön választanak meg vagy neveznek ki. Meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy amennyire csak lehetséges, az ilyen tagok képviseljék az érintett tagállamban munkavállalókat alkalmazó minden egyes gazdasági társaságot. Az ilyen intézkedések nem növelhetik a tagok összlétszámát.A tagállamok hozhatnak olyan rendelkezést, hogy az ilyen tagok között lehetnek szakszervezeti képviselők is függetlenül attól, hogy azok munkavállalói-e a résztvevő gazdasági társaságnak vagy az érintett leányvállalatnak vagy szervezetnek.A képviseleti testületek létrehozásának legalacsonyabb létszámát megállapító nemzeti jogszabályok és/vagy gyakorlat sérelme nélkül a tagállamok rendelkeznek arról, hogy az olyan vállalkozások vagy cégek esetében, amelyek önhibájukon kívül nem rendelkeznek munkavállalói képviselettel, a munkavállalók jogosultak tagokat választani vagy kinevezni a különleges egyeztető testületekbe.(3) A résztvevő gazdasági társaságok különleges egyeztető testülete és illetékes szervezeti egységei írásbeli megállapodásban határozzák meg a munkavállalók SE-beli részvételének szabályait.Ebből a célból a résztvevő gazdasági társaságok illetékes szervezeti egységei tájékoztatják a különleges egyeztető testületet az SE létrehozásának annak bejegyzéséig tartó tervezett és tényleges folyamatáról.(4) A (6) bekezdés szerint a különleges egyeztető testület a tagok abszolút többségű szavazásával hozza meg a határozatait, feltéve hogy az ilyen többség a munkavállalók abszolút többségét is képviseli. Minden egyes tag egy szavazattal rendelkezik. Amennyiben azonban az egyeztetés eredménye a részvételi jogok csökkenése, az ilyen megállapodás jóváhagyásához szükséges többség a különleges egyeztető testületben a munkavállalóknak legalább kétharmadát képviselő tagok kétharmados arányú szavazata, ideértve a legalább két tagállamban alkalmazott munkavállalókat képviselő tagok szavazatait is,- abban az esetben, ha az SE-t egyesüléssel hozzák létre, és ha a részvétel a résztvevő gazdasági társaságok teljes munkavállalói létszámának legalább 25 %-a, vagy- abban az esetben, ha az SE-t holdingtársaság vagy leányvállalat alapításával hozzák létre, és ha a részvétel a résztvevő gazdasági társaságok teljes munkavállalói létszámának legalább 50 %-a.A részvételi jogok csökkenése azt jelenti, hogy az SE szervezeti egységeiben a tagoknak a 2. cikk k) pontja szerinti aránya alacsonyabb, mint a résztvevő gazdasági társaságokon belül meglévő legmagasabb arány.(5) Az egyeztetések érdekében a különleges egyeztető testület kérheti, hogy az általa kiválasztott szakértők, például a megfelelő közösségi szintű szakszervezetek képviselői segítsék a munkáját. Az ilyen szakértők tanácsadói minőségben jelen lehetnek az egyeztető megbeszéléseken, ahol arra szükség van a közösségi szintű koherencia és konzisztencia előmozdítása érdekében. A különleges egyeztető testület határozhat arról, hogy a külső szervezetek képviselőit — beleértve a szakszervezetekéit is — tájékoztatja az egyeztetés megkezdéséről.(6) A különleges egyeztető testület a következőkben részletezett többséggel úgy is határozhat, hogy nem kezdi meg az egyeztetést, vagy lezárja a már megkezdett egyeztetéseket, és a munkavállalói tájékoztatás és konzultáció azon szabályaira támaszkodik, amelyek érvényben vannak azokban a tagállamokban, ahol az SE munkavállalókkal rendelkezik. Az ilyen határozat megszünteti a 4. cikkben említett megállapodás megkötését célzó eljárást. Amennyiben ilyen határozatot hoznak, a melléklet egyik rendelkezését sem kell alkalmazni.Az egyeztetés meg nem kezdéséről vagy lezárásáról szóló határozathoz szükséges többség a munkavállalók legalább kétharmadát képviselő tagok kétharmados szavazata, a legalább két tagállamban alkalmazott munkavállalókat képviselő tagokat is ideértve.Abban az esetben, ha az SE átalakulással jön létre, ezt a bekezdést nem kell alkalmazni, ha az átalakuló gazdasági társaságban létezik képviselet.A különleges egyeztető testületet újra összehívják, ha azt az SE, annak leányvállalatai vagy szervezetei által alkalmazott munkavállalók legalább 10 %-a írásban kéri, legkorábban a fent említett határozat meghozatalát követő két év elteltével, kivéve ha a felek megállapodnak, hogy korábban újra megkezdik az egyeztetéseket. Ha a különleges egyeztető testület úgy határoz, hogy újból megkezdi az egyeztetéseket a cégvezetéssel, de az egyeztetések eredményeként nem jön létre megállapodás, a melléklet egyetlen rendelkezését sem kell alkalmazni.(7) A különleges egyeztető testület működésével és általában véve az egyeztetésekkel kapcsolatos valamennyi kiadást a résztvevő gazdasági társaságok viselik, hogy lehetővé tegyék a különleges egyeztető testület feladatainak megfelelő ellátását.Ezen elvvel összhangban a tagállamok költségvetési szabályokat állapíthatnak meg a különleges egyeztető testület működésére vonatkozóan. Különösen arról rendelkezhetnek, hogy a finanszírozást csak egy szakértőre korlátozzák.4. cikkA megállapodás tartalma(1) A résztvevő gazdasági társaságok illetékes szervezeti egységei és a különleges egyeztető testület az együttműködésre törekedve egyeztetnek azzal a céllal, hogy megállapodásra jussanak a munkavállalók SE-n belüli részvételének szabályairól.(2) A felek autonómiájának sérelme nélkül és a (4) bekezdésnek megfelelően a résztvevő gazdasági társaságok illetékes szervezeti egységei és a különleges egyeztető testület közötti, az (1) bekezdésben említett megállapodás meghatározza a következőket:a) a megállapodás hatálya;b) az SE, illetve annak leányvállalatai és szervezetei által alkalmazott munkavállalók tájékoztatási és konzultációs szabályaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatban az illetékes szervezeti egységének tárgyalópartnereként eljáró képviseleti testület összetétele, taglétszáma és helyeinek elosztása;c) a képviseleti testület funkciói, valamint a tájékoztatással és konzultációval kapcsolatos eljárása;d) a képviseleti testület üléseinek gyakorisága;e) a képviseleti testület számára elkülönített pénzügyi és tárgyi erőforrások;f) ha az egyeztetések során a felek úgy döntenek, hogy a képviseleti testület helyett egy vagy több tájékoztatási és konzultációs eljárást hoznak létre, az ilyen eljárások végrehajtásának szabályai;g) ha az egyeztetések során a felek úgy döntenek, hogy részvételi szabályokat hoznak létre, az ilyen megállapodások lényege, ideértve (ha szükséges) az SE ügyvezetői vagy felügyeleti szervezeti egységében azon tagok számát, akiket a munkavállalók jogosultak választani, kinevezni, javasolni vagy ellenezni, azokat az eljárásokat, amelyeket az ilyen tagok munkavállalók általi megválasztásának, kinevezésének, ajánlásának vagy ellenzésének módjára vonatkoznak, valamint az ilyen tagok jogait;h) a megállapodás hatálybalépésének időpontja és időtartama, a megállapodás újbóli egyeztetésére okot adó esetek és az újbóli egyeztetésre vonatkozó eljárás.(3) A megállapodásra, amennyiben nem tartalmaz ettől eltérő értelmű rendelkezést, nem vonatkoznak a mellékletben említett általános szabályok.(4) A 13. cikk (3) bekezdése a) pontjának sérelme nélkül, amennyiben az SE-t átalakulással hozzák létre, a megállapodás rendelkezik a munkavállalói részvétel összes elemének legalább azzal a megegyező szintjéről, amely az SE-vé átalakuló gazdasági társaságon belül létezik.5. cikkAz egyeztetések időtartama(1) Az egyeztetések a különleges egyeztető testület létrehozásával kezdődnek, és ezt követően hat hónapig tarthatnak.(2) A felek közös megegyezéssel úgy is határozhatnak, hogy az egyeztetések időtartamát kiterjesztik az (1) bekezdésben említett időtartamon túlra, de nem hosszabb időre, mint a különleges egyeztető testület létrehozásától számított egy év.6. cikkAz egyeztetési eljárásra vonatkozó jogszabályokEzen irányelv eltérő rendelkezéseinek hiányában a 3–5. cikk rendelkezései szerinti egyeztetési eljárásra annak a tagállamnak a jogszabályai vonatkoznak, amelyben az SE székhelye található.7. cikkÁltalános szabályok(1) Az 1. cikkben leírt célkitűzések elérése érdekében a tagállamok a következő, (3) bekezdés sérelme nélkül általános szabályokat állapítanak meg a munkavállalók részvételével kapcsolatban, amelyeknek eleget kell tenniük a mellékletben foglalt rendelkezéseknek.Az SE székhelye szerinti tagállam jogszabályaiban megállapított általános szabályok az SE bejegyzésének napjától érvényesek, amennyiben:a) a felek ebben állapodnak meg; vagyb) az 5. cikkben megállapított határidőig nem kötnek megállapodást, és- valamennyi résztvevő gazdasági társaság illetékes szervezeti egysége úgy dönt, hogy elfogadja az általános szabályok alkalmazását az SE-vel kapcsolatban, és hogy folytatják az SE bejegyzését, valamint- a különleges egyeztető testület nem hozta meg a 3. cikk (6) bekezdésének rendelkezései szerinti határozatot.(2) Mindezen túl a melléklet 3. részével összhangban a bejegyzés szerinti tagállam nemzeti jogszabályaiban rögzített általános szabályokat csak a következő esetekben alkalmazzák:a) amennyiben az SE átalakulással jön létre, ha a munkavállalók ügyvezetési vagy felügyeleti szerveiben való részvételével kapcsolatos tagállami szabályok vonatkoztak az SE-vé átalakult gazdasági társaságra;b) amennyiben az SE egyesüléssel jön létre:- ha az SE bejegyzése előtt egy vagy több részvételi formát alkalmaztak egy vagy több olyan résztvevő gazdasági társaságban, amelyek valamennyi résztvevő gazdasági társaság összes munkavállalójának legalább 25 %-át foglalták magukban, vagy- ha az SE bejegyzése előtt egy vagy több részvételi formát alkalmaztak egy vagy több olyan résztvevő gazdasági társaságban, amelyek valamennyi résztvevő gazdasági társaság összes munkavállalójának legfeljebb 25 %-át foglalták magukban, és ha a különleges egyeztető testület így dönt;c) abban az esetben, ha az SE holdingtársaság vagy leányvállalat alapításával jön létre:- ha az SE bejegyzése előtt egy vagy több részvételi formát alkalmaztak egy vagy több olyan résztvevő gazdasági társaságban, amelyek valamennyi résztvevő gazdasági társaság összes munkavállalójának legalább 50 %-át alkalmazták, vagy- ha az SE bejegyzése előtt egy vagy több részvételi formát alkalmaztak egy vagy több olyan résztvevő gazdasági társaságban, amelyek valamennyi résztvevő gazdasági társaság összes munkavállalójának legfeljebb 50 %-át alkalmazták, és ha a különleges egyeztető testület így dönt.Ha a különféle résztvevő gazdasági társaságokon belül egynél több részvételi forma létezett, a különleges egyeztető testület határozatot hoz, hogy e formák közül melyiket alkalmazzák az SE-ben. A tagállamok rögzíthetik azokat a szabályokat, amelyeket az erről szóló határozat hiányában alkalmazni kell a területükön bejegyzett SE esetében. A különleges egyeztető testület tájékoztatja a résztvevő gazdasági társaságok illetékes szervezeti egységeit az e bekezdés alapján hozott valamennyi döntésről.(3) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a melléklet 3. részében található hivatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni a (2) bekezdés b) pontjában említett esetre.III. SZAKASZVEGYES RENDELKEZÉSEK8. cikkFenntartás és titoktartás(1) A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a különleges egyeztető testület vagy a képviseleti testület tagjai és az őket segítő szakértők számára nem engedélyezik, hogy felfedjenek bármely, a tudomásukra jutott bizalmas információt.Ugyanez vonatkozik a munkavállalói képviselőkre a tájékoztatási és konzultációs eljárással összefüggésben.Ez a kötelezettség a hivatali megbízatás lejártával sem szűnik meg, függetlenül attól, hol találhatók az említett személyek.(2) Különleges esetekben és a nemzeti jogszabályokban megállapított feltételek és határok szerint valamennyi tagállam úgy rendelkezik, hogy az SE vagy a területén bejegyzett résztvevő gazdasági társaság felügyeleti vagy ügyvezetési szervezeti egysége nem köteles olyan információt továbbítani, amelynek jellege objektív kritériumok szerint olyan, hogy ennek megtétele súlyos kárt okozna az SE, illetve annak leányvállalatai vagy szervezetei (vagy adott esetben a résztvevő gazdasági társaság) működésében, vagy sértené azt.A tagállamok az ilyen felmentést előzetes közigazgatási vagy bírói engedélytől tehetik függővé.(3) Valamennyi tagállam a területén működő SE-k tekintetében külön rendelkezéseket állapíthat meg, amelyek közvetlen és alapvetően elméleti jellegű útmutatást nyújtanak a tájékoztatással és a véleménynyilvánítással kapcsolatban, feltéve hogy ezen irányelv elfogadásának napján léteznek már ilyen rendelkezések a nemzeti jogszabályokban.(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés alkalmazása körében a tagállamok meghatározzák azokat a közigazgatási vagy bírói fellebbviteli eljárásokat, amelyeket a munkavállalói képviselők kezdeményezhetnek, ha egy SE vagy résztvevő gazdasági társaság felügyeleti vagy ügyvezetési szervezeti egysége titoktartást követel, vagy nem ad tájékoztatást.Az ilyen eljárások tartalmazhatnak a szóban forgó tájékoztatás bizalmasságának védelme érdekében létrehozott szabályokat is.9. cikkA képviseleti testület működése és a munkavállalók tájékoztatására és konzultációjára vonatkozó eljárásAz SE illetékes szervezeti egysége és a képviseleti testület az együttműködés szellemében dolgozik együtt, kellő mértékben figyelembe véve kölcsönös jogaikat és kötelezettségeiket.Ugyanez vonatkozik az SE felügyeleti és ügyvezetési szervezeti egysége és a munkavállalói képviselők közötti együttműködésre a munkavállalók tájékoztatási és konzultációs eljárásaival kapcsolatban.10. cikkA munkavállalók képviselőinek védelmeA különleges egyeztető testület tagjai, a képviseleti testület tagjai, bármely munkavállalói képviselő, aki tájékoztatási és konzultációs eljárás keretében gyakorolja a funkcióit, valamint az SE felügyeleti vagy ügyvezetési szervezeti egységének olyan munkavállalói képviselői, akik az SE, annak leányvállalatai vagy szervezetei, illetve egy résztvevő gazdasági társaság alkalmazásában állnak, funkcióik gyakorlása közben ugyanazt a védelmet és garanciákat élvezik, mint amelyeket a foglalkoztatási ország hatályos nemzeti jogszabályai és/vagy gyakorlatai biztosítanak a munkavállalói képviselők számára.Ez vonatkozik különösen a különleges egyeztető testület vagy képviseleti testület ülésein, a 4. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett megállapodás szerinti bármely más ülésen, valamint az ügyvezetői vagy felügyeleti szervezeti egység ülésein való részvételre, továbbá valamely résztvevő gazdasági társaság, az SE, illetve annak leányvállalatai vagy szervezetei alkalmazásában álló tagok munkabérfizetésére, miközben feladataik ellátása érdekében vannak távol.11. cikkVisszaélés az eljárások soránA tagállamok a közösségi joggal összhangban megfelelő lépéseket tesznek bármely SE általi olyan visszaélés megakadályozása érdekében, amellyel az meg akarja fosztani a munkavállalókat munkavállalói részvételi jogaiktól, vagy vissza akarja tartani azokat.12. cikkAz irányelvnek való megfelelés(1) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy az SE cégeinek cégvezetése és a területükön található leányvállalatok vagy a résztvevő gazdasági társaságok felügyeleti vagy ügyvezetési szervezeti egységei, valamint a munkavállalók képviselői vagy adott esetben maguk a munkavállalók betartsák az ezen irányelvben megállapított kötelezettségeket, tekintet nélkül arra, hogy az SE-t a területükön jegyezték-e be.(2) A tagállamok megfelelő intézkedésekről gondoskodnak arra az esetre, ha nem sikerül eleget tenni ennek az irányelvnek; különösen azt biztosítják, hogy az ezen irányelvből eredő kötelezettségek végrehajtásának lehetővé tételéhez közigazgatási és jogi eljárások álljanak rendelkezésre.13. cikkKapcsolat az irányelv és egyéb rendelkezések között(1) Amennyiben a 94/45/EK irányelv vagy az említett irányelvet az Egyesült Királyságra kiterjesztő 97/74/EK irányelv [6] szerinti értelemben az SE közösségi szintű vállalkozás, illetve egy közösségi szintű vállalatcsoport irányító vállalkozása, ezen irányelvek rendelkezései és az azokat a nemzeti jogrendszerbe átültető rendelkezések nem vonatkoznak rájuk és ezek leányvállalataira.Amennyiben azonban a különleges egyeztető testület úgy határoz a 3. cikk (6) bekezdésével összhangban, hogy nem kezdi meg az egyeztetéseket, vagy lezárja a már megkezdetteket, alkalmazni kell a 94/45/EK irányelvet, a 97/74/EK irányelvet, valamint az azokat a nemzeti jogrendszerbe átültető rendelkezéseket.(2) A nemzeti jogszabályokban és/vagy gyakorlatokban a munkavállalóknak a gazdasági társaság szervezeti egységeiben való részvételére vonatkozóan megállapított rendelkezései – az ezen irányelvet végrehajtók kivételével – nem vonatkoznak a 2157/2001/EK rendelettel összhangban létrehozott és ezen irányelv hatálya alatt álló gazdasági társaságokra.(3) Ezen irányelv nem sérti a következőket:a) a munkavállalók részvételére vonatkozóan a nemzeti jogszabályok rendelkezései szerinti fennálló, és az SE, illetve annak leányvállalatai és szervezetei által alkalmazott munkavállalók által élvezett jogokat az SE testületeiben való részvétel kivételével;b) a testületekben való részvételre vonatkozóan a nemzeti jogszabályokban és/vagy az SE leányvállalataira vonatkozó gyakorlatokban megállapított rendelkezéseket.(4) A (3) bekezdésben említett jogok megőrzése érdekében a tagállamok meghozhatják az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy garantálják a független jogi személyként megszűnő résztvevő gazdasági társaságokban megvalósuló munkavállalói képviselet szerkezeteinek fenntartását az SE bejegyzése után.14. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok legkésőbb 2004. október 8-áig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek, vagy legkésőbb eddig az időpontig biztosítják, hogy a cégvezetés és a munkavállalók megállapodás útján bevezessék az ehhez szükséges rendelkezéseket, mivel a tagállamok kötelesek minden szükséges lépést megtenni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék számukra az ezen irányelv által előírt eredmények mindenkori garantálását. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezen intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.15. cikkA Bizottság általi felülvizsgálatLegkésőbb 2007. október 8-án a Bizottság a tagállamokkal, valamint a szociális partnerekkel közösségi szinten konzultálva felülvizsgálja az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó eljárásokat azzal a céllal, hogy szükség esetén megfelelő módosításokat javasoljon a Tanács számára.16. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.17. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2001. október 8-án.a Tanács részérőlaz elnökL. Onkelinx[1] HL C 138., 1991.5.29., 8. o.[2] HL C 342., 1993.12.20., 15. o.[3] HL C 124., 1990.5.21., 34. o.[4] HL L 294., 2001.11.10., 1. o.[5] HL L 254., 1994.9.30., 64. o. A legutóbb a 97/74/EK irányelvvel (HL L 10., 1998.1.16., 22. o.) módosított irányelv.[6] HL L 10., 1998.1.16., 22. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETÁLTALÁNOS SZABÁLYOK(hivatkozás a 7. cikkben)1. rész: A munkavállalói képviseleti testület összetételeAz 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében és a 7. cikkben említett esetekben a képviseleti testületet a következő szabályok szerint hozzák létre.a) A képviseleti testület olyan munkavállalókból áll, akiket az SE, valamint leányvállalatai és szervezetei munkavállalóinak a soraiból választanak meg vagy jelölnek ki a munkavállalói képviselők vagy ilyenek hiányában közvetlenül az összes munkavállaló.b) A képviseleti testület tagjainak megválasztása és kinevezése a nemzeti jogszabályok és/vagy gyakorlatok szerint történik.A tagállamok megállapítják azokat a szabályokat, amelyek biztosítják, hogy a képviseleti testület tagjai számának a megállapításakor és helyeinek elosztásakor figyelembe vegyék az SE-ben, valamint annak leányvállalatain és szervezetein belül bekövetkezett változásokat.c) Amennyiben a mérete indokolja, a képviseleti testület a tagjai közül megválaszt egy eseti bizottságot, amely legfeljebb három tagból áll.d) A képviseleti testület elfogadja saját eljárási szabályzatát.e) A képviseleti testület tagjait a résztvevő gazdasági társaságok, illetve az érintett leányvállalatok vagy szervezetek által valamennyi tagállamban alkalmazott munkavállalóinak számaránya szerint választják meg vagy nevezik ki oly módon, hogy egy helyet biztosítanak egy tagállam számára, amennyiben az azon tagállamban alkalmazott munkavállalók aránya egyenlő a résztvevő gazdasági társaságok, illetve az érintett leányvállalatok vagy szervezetek által az összes tagállamban együttesen alkalmazott munkavállalók 10 %-ával vagy annak adott hányadával.f) Az SE illetékes szervezeti egységét tájékoztatják a képviseleti testület összetételéről.g) A képviseleti testület a létrehozása után négy évvel megvizsgálja, hogy megkezdje-e az egyeztetéseket a 4. és 7. cikkben említett megállapodások megkötése érdekében, vagy az e melléklettel összhangban elfogadott általános szabályok alkalmazását folytassa.A 3. cikk (4)–(7) és (4)–(6) bekezdését kell értelemszerűen alkalmazni, ha határozatot hoztak a 4. cikkel összhangban lévő megállapodás egyeztetéséről, amely esetben a "különleges egyeztető testület" kifejezést felváltja a "képviseleti testület" kifejezés. Amennyiben az egyeztetések befejezésére kiszabott határidőig nem kötnek megállapodást, továbbra is az általános szabályokkal összhangban kezdetben elfogadott szabályokat alkalmazzák.2. rész: A tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó általános szabályokAz SE-n belül létrehozott képviseleti testület hatáskörére és jogkörére a következő szabályok vonatkoznak:a) A képviseleti testület hatásköre olyan kérdésekre korlátozódik, amelyek magát az SE-t, valamint annak egy másik tagállamban található bármely leányvállalatát vagy szervezetét érintik, illetve egy adott tagállam határozathozatali szerveinek hatáskörét meghaladják.b) A c) pont szerint megtartott ülések sérelme nélkül a képviseleti testületnek jogában áll, hogy az SE illetékes szervezeti egysége által összeállított rendszeres jelentések alapján tájékozódjon és konzultáljon az SE üzleti vállalkozásának alakulásáról és kilátásairól, és ebből a célból évente legalább egyszer találkozzon az illetékes szervezeti egységgel. A helyi cégvezetést ennek megfelelően tájékoztatják.Az SE illetékes szervezeti egysége napirendet állít össze az ügyvezetési, vagy ahol szükséges, a cégvezetési és felügyeleti szervezeti egységek ülései számára, és minden benyújtott dokumentum példányait megküldi a részvényesek közgyűlése számára.Az ülés különösen a következőkre terjed ki: szervezeti felépítés, gazdasági és pénzügyi helyzet és az üzleti vállalkozás, a termelés és az értékesítés lehetséges fejlődése, a foglalkoztatottság helyzete és lehetséges trendjei, befektetések, a szervezetet érintő jelentős változtatások, új munkamódszerek vagy gyártási folyamatok bevezetése, a termelés áthelyezése, egyesülések, vállalkozások leépítése vagy bezárása, a cégek vagy azok fontos részei és a kollektív létszámleépítések.c) Amennyiben vannak olyan kivételes körülmények, amelyek jelentős mértékben érintik a munkavállalók érdekeit, különösen áthelyezések, szervezetek vagy vállalkozások bezárása vagy kollektív leépítések esetén, a képviseleti testületnek jogában áll, hogy tájékoztatást kapjon. A képviseleti testület vagy – amennyiben erre vonatkozó döntést hoz – az eseti bizottság, különösen sürgős esetekben jogosult találkozót kérni az SE illetékes szervezeti egységével vagy az SE-n belül saját döntési jogkörrel bíró bármilyen cégvezetési szinttel a munkavállalók érdekeit jelentős mértékben érintő intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás és konzultáció céljából.Amennyiben az illetékes szervezeti egység úgy dönt, hogy nem cselekszik a képviseleti testület által kinyilvánított véleménnyel összhangban, a testületnek jogában áll az SE illetékes szervezeti egységével folytatott további találkozókat tartani megállapodás elérése céljából.Az eseti bizottsággal szervezett találkozó esetén a képviseleti testület azon tagjai, akik a szóban forgó intézkedések által közvetlenül érintett munkavállalókat képviselik, szintén jogosultak a részvételre.A fent említett találkozók nem érintik az illetékes szervezeti egység előjogait.d) A tagállamok szabályokat állapíthatnak meg a tájékoztató és konzultációs találkozók elnökléséről.Az SE illetékes szervezeti egységével folytatott valamennyi találkozó előtt a képviseleti testület vagy az eseti bizottság – szükség esetén kibővítve a c) bekezdés harmadik albekezdésével összhangban – jogosult anélkül is találkozót tartani, hogy az illetékes szervezeti egység képviselői jelen lennének.e) A 8. cikk sérelme nélkül a képviseleti testület tagjai tájékoztatják az SE, valamint annak leányvállalatai és szervezetei által alkalmazott munkavállalók képviselőit a tájékoztatási és konzultációs eljárások tartalmáról és kimeneteléről.f) A képviseleti testület vagy az eseti bizottság munkáját az általuk kiválasztott szakértők segíthetik.g) Amennyiben az a feladataik ellátásához szükséges, a képviseleti testület tagjai képzés céljából fizetett szabadságra jogosultak.h) A képviseleti testület költségeit az SE fedezi, amely biztosítja számára a feladatai megfelelő ellátásához szükséges pénzügyi és dologi erőforrásokat.Eltérő megállapodás hiányában az SE különösen a találkozók megszervezését, a tolmácsszolgálat biztosítását, valamint a képviseleti testület és az eseti bizottság elszállásolási és utazási költségeit fedezi.Ezekkel az elvekkel összhangban a tagállamok költségvetési szabályokat állapíthatnak meg a képviseleti testület működésére vonatkozóan. Különösen arról rendelkezhetnek, hogy a finanszírozást csak egy szakértőre korlátozzák.3. rész: A részvételre vonatkozó általános szabályokA következő rendelkezések vonatkoznak az SE-ben való munkavállalói részvételre:a) Abban az esetben, ha az SE átalakulással jön létre, és ha a bejegyzés előtt tagállami szabályok vonatkoztak a munkavállalók ügyvezetési vagy felügyeleti szerveiben való részvételére, a munkavállalók részvételének minden eleme érvényben marad az SE esetében. Ebből a célból a b) pontot kell értelemszerűen alkalmazni.b) Az SE alapításának egyéb eseteiben az SE, valamint annak leányvállalatai vagy szervezetei által alkalmazott munkavállalók és/vagy azok képviseleti testülete jogosult az SE ügyvezetési vagy felügyeleti szervezeti egységének annyi tagját megválasztani, kinevezni, javasolni és ellenezni, amennyi az SE bejegyzése előtt a legnagyobb arányban érvényben volt az érintett résztvevő gazdasági társaságokban.Ha az SE bejegyzése előtt a résztvevő gazdasági társaságok egyikére sem vonatkoztak részvételi szabályok, az előbbi számára nem kötelező, hogy rendelkezéseket állapítson meg a munkavállalók részvételére vonatkozóan.A képviseleti testület határozatot hoz az ügyvezetési vagy felügyeleti testület helyeinek a különböző tagállamok munkavállalóit képviselő tagok közötti elosztásáról, vagy arról a módról, ahogyan az SE munkavállalói javasolhatják vagy ellenezhetik az ilyen testületek tagjainak kinevezését az SE egyes tagállamokban lévő munkavállalóinak arányával összhangban. Ha egy vagy több tagállamban a munkavállalókra nem vonatkozik ez az arányossági kritérium, a képviseleti testület kinevez egy tagot az ilyen tagállamokból, különösen – megfelelő esetben – az SE székhelye szerinti tagállamból. Valamennyi tagállam meghatározhatja az ügyvezetői vagy felügyeleti testület számára biztosított helyek elosztását.Az SE ügyvezetői vagy – adott esetben – felügyeleti testületének minden olyan tagja, akit a képviseleti testület, illetve a körülményektől függően a munkavállalók választottak meg, neveztek ki vagy javasoltak, a részvényeseket képviselő tagokéval azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkező, teljes jogú tag, a szavazati jogot is ideértve.--------------------------------------------------