title: A Bizottság 96/20/EK irányelve (1996. március 27.) a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó 70/157/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0020

Hivatalos Lap L 092 , 13/04/1996 o. 0023 - 0035

		A Bizottság 96/20/EK irányelve(1996. március 27.)a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó 70/157/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 95/54/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a legutóbb a 92/97/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 3. cikkére,mivel a 70/157/EGK irányelv az EK-típus-jóváhagyási eljárás egyik külön irányelve, amelyet a 70/156/EGK irányelv hozott létre; mivel, következésképpen, a 70/156/EGK irányelvben a járműrendszerekkel, alkatrészekkel és önálló műszaki egységekkel kapcsolatosan megállapított rendelkezések ezen irányelvre is vonatkoznak;mivel különösen a 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a típusjóváhagyás elektronikus feldolgozása érdekében minden egyes külön irányelvhez mellékelni kell az említett irányelv I. mellékletének megfelelő, részletes adatokat tartalmazó adatközlő lapot és a VI. mellékletnek megfelelő típusbizonyítványt;mivel a motortechnika továbbfejlődése szükségessé teszi a vizsgálati eljárások pontosabb meghatározását, kiváltképpen a nehéz tehergépjárművekre előírt vizsgálatok esetében, különös tekintettel a vizsgálatok végrehajthatóságára és megismételhetőségére,mivel ezen irányelv rendelkezései megfelelnek a 70/156/EGK irányelv által létrehozott, a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményének,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A 70/157/EGK irányelv cikkei a következőképpen módosulnak:- az 1. cikk a következőképpen módosul: ".…sínen közlekedő járműveket, mezőgazdasági és erdészeti traktorokat, valamint minden mozgó munkagépet."- a 2. cikk második francia bekezdésében és a 2a. cikk (2) bekezdésében a "9a. cikk" helyébe a "2. cikk" lép,- a 3. cikkben a "a melléklet" helyébe "a mellékletek" szövegrész lép.(2) A 70/157/EGK irányelv mellékletei ezen irányelv mellékletének megfelelően módosulnak.2. cikk(1) 1996. október 1-jétől kezdve a tagállamok a megengedett zajszintre és a kipufogórendszerekre vonatkozó okok miatt- nem tagadhatják meg egy gépjárműtípus vagy egy kipufogórendszer EK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását,- nem tilthatják meg a járművek nyilvántartásba vételét, értékeítését vagy üzembe helyezését, vagy a kipufogórendszerek értékeítését vagy üzembe helyezését,ha a járművek vagy a kipufogórendszerek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv követelményeinek.(2) 1997. január 1-jétől kezdve a tagállamok egy járműtípusra vagy egy kipufogórendszer típusára a megengedett zajszintre és a kipufogórendszerre vonatkozó okok miatt:- nem adhatnak ki EK-típusjóváhagyást, és- meg kell tagadniuk a nemzeti típusjóváhagyás megadását,ha az ezen irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv előírásait nem tartják be.(3) A (2) bekezdés ellenére, a tagállamok tartalékalkatrészek céljából a kipufogórendszerekre továbbra is kiadhatnak EK-típusjóváhagyást, és engedélyezhetik ezek értékesítését és forgalomba helyezését a 70/157/EGK irányelv korábbi változata alapján, ha ezek a kipufogórendszerek:- már üzemben lévő járművekbe való beépítésre szolgálnak, és- megfelelnek a járművek első nyilvántartásba vétele idején alkalmazandó irányelv követelményeinek.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1996. október 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben 1996. március 27-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemanna Bizottság tagja[1] HL L 266., 1995.11.8, 1. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 371., 1992.12.19., 1. o.[4] HL L 42., 1970.2.23., 16. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA mellékletek jegyzéke a rendelkező rész és az I. melléklet közé a következő szöveggel kerül beillesztésre:"A mellékletek jegyzékeI. MELLÉKLET: | Egy gépjárműtípus zajszintjére vonatkozó EK-típusjóváhagyás 1. függelékAdatközlő lap2. függelékTípusbizonyítvány |II. MELLÉKLET: | A kipufogórendszerek önálló műszaki egységként töténő EK-típusjóváhagyása 1. függelékAdatközlő lap2. függelékTípusbizonyítvány3. függelékEK-típus-jóváhagyási jel (minta) |III. MELLÉKLET: | A gyártásmegfelelőség ellenőrzése |IV. MELLÉKLET: | A próbaútszakaszra vonatkozó előírások. |"Módosítások az I. melléklethez:Az 1.1.7. pontoz tartozó lábjegyzet szövege a következőképpen módosul:"(1) A 70/156/EGK irányelv II A. mellékletében megadott meghatározások szerint."A 2.1. pont szövege a következőképpen módosul:"2.1. A 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése szerint egy járműtípus megengedett zajszintjére vonatkozó EK-típus-jóváhagyási kérelmet a gyártó terjeszti elő."A 2.2. pont szövege a következőképpen módosul:"2.2. Az adatközlő lap mintáját az 1. függelék tartalmazza."A 2.2.1–2.2.4. pontot el kell hagyni.A 2.3. pont alatt a "vagy megbízottja" kifejezést el kell hagyni.A 2.5. pontot el kell hagyni.A 4. pont szövege a következőképpen módosul:"4. Az EK-típusjóváhagyás megadása4.1. Ha a vonatkozó követelmények teljesülnek, akkor az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szerint meg kell adni.4.2. Az EK típusbizonyítvány mintája a 2. függelékben van megadva.4.3. Minden jóváhagyott járműtípusra típus-jóváhagyási számot kell kiadni a 70/156/EGK irányelv VII. melléklete szerint. Ugyanaz a tagállam nem adhatja ki ugyanazt a számot egy másik járműtípusra."Az 5.2.1.2. pontban a "III. melléklet" helyébe a "2. függelék" lép.Az 5.2.2.3.1. pontban a "VI. melléklet" helyére a "IV. melléklet" kerül.Az 5.2.2.3.4. pont második bekezdésének szövege a következő:"A vizsgálatra felhasznált gumiabroncsokat a gyártó választja ki; ezeknek meg kell felelniük a kereskedelemben szokásosnak, és a piacon beszerezhetőnek kell lenniük; meg kell felelniük a 2. függelék kiegészítésének 1.5. pontja szerint a járműgyártó által a járműre megadott valamelyik abroncsméret megjelölésnek (lásd a 92/23/EGK tanácsi irányelv [1] II. mellékletének 2.17. pontját), és az M1 és N1 kategóriába sorolt járművek esetében a gumiabroncsok futófelület-mintázatának legkisebb magassága tekintetében a 89/459/EGK irányelv követelményeinek; más kategóriába sorolt járművekre a 89/459/EGK irányelvben megállapított gumiabroncs futófelület-mintázat minimális magasságát úgy kell alkalmazni, mintha az említett irányelv hatálya ezekre a járművekre is kiterjedne. Az abroncsnyomásnak mindig meg kell felelnie a jármű vizsgálati tömegének."A harmadik bekezdés végén az 5.2.2.4.3.3.1.1. pont a következő szöveggel egészül ki:"Amennyiben az "S" motorfordulatszám egy, az üresjárati fordulatszámnak megfelelő közelítő motorfordulatszám mellett még elérhető, úgy a vizsgálatot csak a harmadik sebességfokozatban kell elvégezni, és a vonatkozó eredményeket kell értékelni."Az 5.2.2.4.3.3.1.2. pont a végén a következő szöveggel egészül ki:"A járművet típusára nézve azonban akkor is reprezentatívnak kell tekinteni, ha a vizsgálatokat a kérelmező kívánságára további, előre nem tervezett áttételi viszonyokra is kiterjesztik, és a legmagasabb zajszintet a vizsgált áttételi viszonyok szélső értékei között érik el."Az 5.2.3.1. és az 5.2.3.5.1. pontban a "III. melléklet" helyébe a "2. függelék" lép.Az 5.3.2. pontban a "8. cikk (3) bekezdése" helyébe a "11. cikk (2) vagy (3) bekezdése" lép.A 6. pont szövege a következőképpen módosul:"6. Típusváltozások és a típusjóváhagyások módosításai6.1. Az ezen irányelv szerint jóváhagyott típus változtatásaira a 70/156/EGK irányelv 5. cikkének rendelkezései vonatkoznak."A 7. pont alpontjainak szövege a következőképpen módosulnak:"7.1. A gyártási megfelelőség biztosítására a 70/156/EGK irányelv 10. cikkében megállapított követelményeknek megfelelő intézkedéseket kell meghozni.7.2. Különleges rendelkezések:7.2.1. A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2.3.5. pontjában említett vizsgálatok megfelelnek ezen irányelv III. mellékletének (I) részében megállapított vizsgálatoknak.7.2.2. A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2.4. pontjában említett ellenőrzések gyakorisága rendes körülmények között kétévenként egy vizsgálat."Az irányelv a 4. ábra után a következő 1. és 2. függelékkel egészül ki: "1. függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"Módosítások a II. melléklethezA 0. pont alatt a "9a. cikk" helyébe "2. cikk" lép.A 2.1. pont a következőképpen módosul:"2.1. A 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése szerint a csereként beépíthető kipufogórendszer vagy annak alkatrésze önálló műszaki egységként történő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmet a járműgyártónak vagy az illető önálló szerelési egység gyártójának kell benyújtania."A 2.2. pont a következőképpen módosul:"2.2. Az adatközlő lap mintája az 1. függelékben található."A 2.2.1–2.2.3., valamint 2.4. és 3.1.3. pont törlendő.A 2.3.3. és 5.2.1. ponthoz tartozó (1) lábjegyzet a következőképpen módosul:[(] "Ezen irányelvnek a jármű típusjóváhagyására vonatkozó változata szerint."A 3., 3.1., 3.1.1., 3.1.2. és 3.2. pont új számozása a következő: 2.4., 2.4.1., 2.4.1.1., 2.4.1.2. és 2.4.2.A 4. pont száma 3.-ra változik, a következőképpen módosul:"3. Az EK-típusjóváhagyás kiadása3.1. Ha a megfelelő követelmények teljesülnek, akkor az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikke (3) bekezdésének vagy adott esetben 4. cikke (4) bekezdésének megfelelően meg kell adni.3.2. Az EK-típusbizonyítvány mintája a 2. függelékben van megadva.3.3. Minden önálló műszaki egységként jóváhagyott, csereként beépíthető kipufogórendszerre vagy annak alkatrésze típusára a a 70/156/EGK irányelv VII. melléklete szerint típus-jóváhagyási számot kell kiadni. A típus-jóváhagyási szám 3. szakasza tartalmazza annak az utolsó módosító irányelvnek a számát, amely a jármű típusjóváhagyásának időpontjában hatályban volt. Ugyanaz a tagállam nem adhat ki azonos számot egyetlen más csereként beépíthető kipufogórendszer vagy annak alkatrésze típusára sem."Az irányelv a következő új 4. ponttal egészül ki:"4. EK-típus-jóváhagyási jel4.1. Minden egyes, a jóváhagyott típusnak megfelelő, csereként beépíthető kipufogórendszeren vagy annak alkatrészén – a rögzítő elemek és csövek kivételével – fel kell tüntetni az EK-típus-jóváhagyási jelet.4.2. A típus-jóváhagyás-jel egy "e" betűt körülvevő négyzetből áll, amelyben az "e" betűt annak a tagállamnak a szám- vagy betűjele követi, amely a típusjóváhagyást kiadta:"1" Németország esetében"2" Franciaország esetében"3" Olaszország esetében"4" Hollandia esetében"5" Svédország esetében"6" Belgium esetében"9" Spanyolország esetében"11" az Egyesült Királyság esetében"12" Ausztria esetében"13" Luxemburg esetében"17" Finnország esetében"18" Dánia esetében"21" Portugália esetében"23" Görögország esetében"IRL" Írország esetébenA típus-jóváhagyási jel tartalmazza továbbá a négyzet közelében elhelyezkedő, a típus-jóváhagyási szám 4. szakaszában feltüntetett, a 70/156/EGK irányelv VII. mellékletében említett "alap-jóváhagyási számot" is, amely előtt az a két szám található, amelyek a Tanács 70/157/EGK irányelve olyan utolsó nagyobb műszaki módosításának sorozatszámát jelölik, amely az EK-típusjóváhagyás kiadásának időpontjában hatályban volt. A 70/157/EGK irányelv sorozatszáma 00; a 77/212/EGK irányelv sorozatszáma 01; a 84/424/EGK irányelv sorozatszáma 02; a 92/97/EGK irányelv sorozatszáma 03.4.3. A jelnek a csereként beépített kipufogórendszeren vagy alkatrészén a járműbe történő beszerelést követően is jól olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lennie.4.4. Az EK-típusjóváhagyási jelre egy példa a 3. függelékben található."A 6. pont helyébe a következő 6. és 7. pont lép:"6. Típusváltozások és a típusjóváhagyások módosításai6.1. Az ezen irányelv szerint jóváhagyott típus változtatásainál a 70/156/EGK irányelv 5. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.7. Gyártásmegfelelőség7.1. A gyártásmegfelelőség biztosítására szolgáló intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 10. cikke szerint kell meghozni.7.2. Különleges előírások7.2.1. A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2.3.5. pontjában említett vizsgálatok megfelelnek az ezen irányelv III. melléklete II. része szerinti vizsgálatoknak.7.2.2. Az ellenőrzések gyakorisága a 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2.4. pontja értelmében rendes körülmények között kétévenként egy vizsgálat."A 3. ábra után a következő 1., 2. és 3. függelékeket kell beilleszteni: "1. függelék+++++ TIFF +++++2. függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3. függelékPÉLDA AZ EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELRE+++++ TIFF +++++Az ábrázolt EK-típusjóváhagyási jelet viselő kipufogórendszert vagy annak alkatrészét a 92/97/EGK irányelv (03) szerint Spanyolországban (e9) a 0148 alapjóváhagyási számon hagyták jóvá.A számok csak példaként szerepelnek."Módosítások a III., IV., V. és VI. melléklethez:A III. és IV. mellékletet el kell hagyni.Az V. mellékletet át kell számozni III. mellékletre.A III. melléklet (1) rész 2. pontjának szövege a következőképpen módosul:"2. Vizsgálati eljárásA vizsgálati eljárásoknak, a mérési feltételeknek, a mérőműszereknek és az eredmények kiértékelésének meg kell felelniük az I. mellékletben leírtaknak. A vizsgálandó járműveken a mozgó jármű zajszintjének mérése céljából az I. melléklet 5.2.2. pontja szerinti vizsgálatot kell végrehajtani."Az VI. melléklet számozása IV. mellékletre változik.[1] HL L 129., 1992.5.14., 45. o.--------------------------------------------------A mellékletek jegyzékeI. MELLÉKLET: | Egy gépjárműtípus zajszintjére vonatkozó EK-típusjóváhagyás 1. függelékAdatközlő lap2. függelékTípusbizonyítvány |II. MELLÉKLET: | A kipufogórendszerek önálló műszaki egységként töténő EK-típusjóváhagyása 1. függelékAdatközlő lap2. függelékTípusbizonyítvány3. függelékEK-típus-jóváhagyási jel (minta) |III. MELLÉKLET: | A gyártásmegfelelőség ellenőrzése |IV. MELLÉKLET: | A próbaútszakaszra vonatkozó előírások. |--------------------------------------------------1. függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------2. függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------1. függelék+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------2. függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------3. függelékPÉLDA AZ EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELRE+++++ TIFF +++++Az ábrázolt EK-típusjóváhagyási jelet viselő kipufogórendszert vagy annak alkatrészét a 92/97/EGK irányelv (03) szerint Spanyolországban (e9) a 0148 alapjóváhagyási számon hagyták jóvá.A számok csak példaként szerepelnek.--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

31976L0211

A Tanács irányelve (1976. január 20.) az egyes előre csomagolt áruk tömeg vagy térfogat alapján történő kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

Hivatalos Lap L 046 , 21/02/1976 o. 0001 - 0011 finn különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0031  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 3 o. 0195  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0031  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0244  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 4 o. 0244  CS.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 ET.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 HU.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 LT.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 LV.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 MT.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 PL.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 SK.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101 SL.ES fejezet 13 kötet 003 o. 91  - 101

		A Tanács irányelve(1976. január 20.)az egyes előre csomagolt áruk tömeg vagy térfogat alapján történő kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(76/211/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Közgyűlés véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a legtöbb tagállamban az előre csomagolt termékek értékesítési célú kiszerelésének feltételeit tagállamonként eltérő kötelező erejű jogszabályok határozzák meg, ami akadályozza az ilyen előre csomagolt termékek kereskedelmét; mivel ennek megfelelően ezeket a jogszabályokat közelíteni kell;mivel a fogyasztók megfelelő tájékoztatása érdekében meg kell határozni az előre csomagolt termékek tartalma névleges tömegének vagy térfogatának a csomagoláson történő megjelölésének módszerét;mivel meg kell határozni továbbá az előre csomagolt termékek tartalmában megengedett maximális eltéréseket is, és mivel ennek ellenőrzésére referenciamódszert kell meghatározni annak érdekében, hogy egyszerű módszerrel biztosítható legyen, hogy az előre csomagolt termékek megfelelnek a megállapított rendelkezéseknek;mivel a legutóbb a csatlakozási okmánnyal [3] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK [4] tanácsi irányelv 16. cikke előírja, hogy az egyes termékek forgalmazására vonatkozó előírások összehangolásáról, különös tekintettel az előre csomagolt termékek mennyisége mérésére és jelölésére, külön irányelvekben lehet rendelkezni;mivel a nemzeti jogszabályokban a mennyiség meghatározására szolgáló módszerek gyors megváltoztatása, új ellenőrzési rendszerek bevezetése, valamint egy új mérési rendszer elfogadása egyes tagállamok számára nehézségeket jelentene, ezért e tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani; mivel ugyanakkor egy ilyen rendelkezés nem jelenthet további akadályt az érintett termékek Közösségen belüli kereskedelmére, és nem sértheti az irányelv végrehajtását más tagállamokban,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv az egyes előre csomagolt folyadékok térfogat szerinti kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelvben [5] említett termékek kivételével az olyan előre csomagolt termékekre vonatkozik, amelyeket olyan meghatározott névleges mennyiségű egységekben értékesítenek, amelyek:- megegyeznek a csomagoló által előre meghatározott értékekkel,- tömeg-, vagy térfogategységekben vannak meghatározva,- legalább 5 grammosak vagy 5 milliliteresek, illetve legfeljebb 10 kilogrammosak vagy 10 literesek.2. cikk(1) Ezen irányelv alkalmazásában az előre csomagolt termék egy termék és az azt tartalmazó egyedi csomagolás kombinációja.(2) Egy termék akkor tekinthető előre csomagoltnak, ha azt nem a vásárló jelenlétében helyezik el egy bármilyen jellegű csomagolásban, a csomagolásban található termék mennyiségének előre meghatározott értéke van, és az a csomagolás kinyitása vagy észrevehető módosítása nélkül nem változtatható meg.3. cikk(1) Azokat az előre csomagolt termékeket lehet megjelölni az I. melléklet 3.3. pontjában szereplő EGK-jelöléssel, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek és ezen irányelv I. mellékletének.(2) Az előre csomagolt termékek metrológiai ellenőrzése az I. melléklet 5. szakaszában, valamint a II. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelően történik.4. cikk(1) A 3. cikkben megjelölt valamennyi előre csomagolt terméken az I. mellékletnek megfelelően fel kell tüntetni a terméknek azt a tömegét vagy térfogatát "névleges tömeg" vagy "névleges térfogat" formájában, amelyet a csomagolásnak tartalmaznia kell.(2) A folyékony termékeket tartalmazó csomagolásokon a termékek névleges térfogatát, egyéb termékeket tartalmazó csomagolásokon pedig a termékek névleges tömegét kell feltüntetni, kivéve az olyan eseteket, amikor valamennyi tagállamban az azonos kereskedelmi gyakorlat vagy a nemzeti szabályok eltérően rendelkeznek, illetve kivéve a Közösség szabályaival ellentétes esetet.(3) Ha egy termékkategória vagy egy előre csomagolt terméktípus vonatkozásában a kereskedelmi gyakorlat vagy a nemzeti szabályozás nem azonos az összes tagállamban, az ilyen előre csomagolt termékeken fel kell tüntetni legalább a rendeltetési hely mindenkori kereskedelmi gyakorlatának vagy nemzeti szabályozásának megfelelő metrológiai információkat.(4) Az átmeneti időszak lejártáig, amely időszak során a Közösségen belül megengedett, a legutóbb a csatlakozási okmánnyal módosított, a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. október 18-i 71/354/EGK tanácsi irányelv [6] II. mellékletében feltüntetett angolszász mértékegységek használata a Közösségben engedélyezett, amennyiben az Egyesült Királyság vagy Írország úgy kívánja, a tartalom ezen irányelv I. melléklete 3.1. szakaszának megfelelően SI-mértékegységekben kifejezett névleges tömegének és/vagy névleges térfogatának feltüntetését, saját nemzeti területükön, kísérheti a tartalom angolszász mértékegységben kifejezett, azonos értékének feltüntetése a következő átváltási tényezők alkalmazásával:1 g = 0,0353 uncia (avoirdupois rendszerben),1 kg = 2,205 font,1 ml = 0,0352 fluid ounce,1 l = 1,760 pint vagy 0,220 gallon.5. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg, nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az ebben az irányelvben megállapított követelményeknek és teszteléseknek megfelelő előre csomagolt termékek forgalomba hozatalát olyan okok alapján, amelyek ennek az irányelvnek az értelmében az ilyen előre csomagolt termékek által kötelezően használt megjelölésekkel, tömegük vagy térfogatuk meghatározásával, vagy az azok meghatározásához alkalmazott mérési vagy ellenőrzési módszerekkel kapcsolatosak.6. cikkAz ezen irányelv I. és II. mellékletében foglalt rendelkezéseknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében szükségessé váló módosításokat a 71/316/EGK irányelv 18. és 19. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.7. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Az (1) bekezdéstől eltérve Belgium, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság legkésőbb 1979. december 31-ig elhalaszthatja ennek az irányelvnek és mellékleteinek végrehajtását.(3) Az alatt az időszak alatt, amíg ez az irányelv nem hatályos valamely tagállamban, az érintett tagállam nem vezethet be az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó, más tagállamból származó előre csomagolt termékek mennyiségi ellenőrzésére vonatkozó szigorúbb intézkedéseket azoknál, amelyek ezen irányelv elfogadásának időpontjában hatályban voltak.(4) Ugyanazon időszak alatt azok a tagállamok, amelyek végrehajtották az irányelvet, kötelesek ugyanolyan alapon és ugyanolyan feltételek alkalmazása mellett elfogadni az e cikk (2) bekezdésében előírt eltérésében részesülő tagállamokból származó előre csomagolt olyan termékeket, amelyek megfelelnek az I. melléklet 1. szakaszának, még abban az esetben is, ha azokon nincs feltüntetve az I. melléklet 3.3. szakaszában említett EGK-jelölés, amilyen alapon és amilyen feltételek alkalmazása mellett elfogadják azokat az előre csomagolt terméket, amelyek megfelelnek az irányelv valamennyi követelményének.(5) Az I. melléklet 5. szakaszában előírt ellenőrzéseket a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai kötelesek végrehajtani a Közösség területén kívül gyártott olyan előre csomagolt termékek tekintetében, amelyeket azon tagállamon keresztül importálnak a Közösség területére, amely tagállam az irányelvet ezzel a cikkel összhangban még nem hajtotta végre.(6) A tagállamok biztosítják, hogy az irányelv által érintett területeken elfogadott nemzeti jog főbb rendelkezéseinek a szövegét közlik a Bizottsággal.8. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1976. január 20-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Thorn[1] HL C 48., 1974.4.25., 21. o.[2] HL C 109., 1974.9.19., 16. o.[3] HL L 73., 1972.3.27., 14. o.[4] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.[5] HL L 42., 1975.2.15., 1. o.[6] HL L 243., 1971.10.29., 29. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET1. CÉLKITŰZÉSEKAz ezen irányelv rendelkezései által érintett előre csomagolt termékeket olyan módon kell kiszerelni, hogy a kész csomagolások megfeleljenek a következő követelményeknek:1.1. a csomagolások tényleges tartalma átlagosan nem lehet kevesebb, mint a névleges mennyiség;1.2. a 2.4 pont rendelkezései szerint meghatározott megengedett maximális eltérés mértékénél nagyobb maximális eltéréssel rendelkező áruk az előre csomagolt terméksorozat méretéhez viszonyítva csak jelentősen kis arányban fordulhatnak elő ahhoz, hogy megfeleljenek a II. mellékletben előírt tesztkövetelményeknek;1.3. a 2.4. pont táblázatában feltüntetett megengedett maximális eltérés mértékének kétszeresénél nagyobb maximális eltérést tartalmazó előre csomagolt termékeken a 3.3. pont rendelkezéseiben előírt EGK-jel használata nem engedélyezett.2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ALAPVETŐ ELŐÍRÁSOK2.1. Egy előre csomagolt termék tartalmának vélhetően névleges mennyisége (névleges tömege vagy névleges térfogata) az előre csomagolt termék csomagolásán feltüntetett tömeg vagy térfogat, tehát az a mennyiség, amelyet az előre csomagolt termék tartalmaz.2.2. Az előre csomagolt termék tényleges tartalma az a mennyiség (tömeg vagy térfogat), amelyet az előre csomagolt termék csomagolása ténylegesen tartalmaz. A térfogategységekben kifejezett termékmennyiségek ellenőrzésére irányuló minden műveletben a tényleges mennyiségre használt értéket 20 °C hőmérsékleten kell mérni vagy ahhoz a hőmérséklethez kell igazítani, függetlenül attól, hogy milyen hőmérsékleten végezték a csomagolást vagy az ellenőrzést. Ez a szabály ugyanakkor nem alkalmazandó mélyfagyasztott vagy fagyasztott termékek esetében, amelyek mennyiségét térfogategységében mérik.2.3. Egy előre csomagolt termék maximális eltérése az a mennyiség, amennyivel az előre csomagolt termék tényleges tartalma kisebb mint a névleges mennyiség.2.4. Az előre csomagolt termékek tartalma megengedett maximális eltérésének meghatározását a következő, a 2.5. és 2.6. pontban az egyes termékek fizikai jellemzői és/vagy az alkalmazott csomagolási eljárás alapján meghatározott két osztályra ("A" és "B") felosztott táblázat rögzített értékei szerint és a névleges mennyiség értékei alapján kell elvégezni.Névleges mennyiség Qn grammban vagy milliliterben | Megengedett maximális eltérés |"A" osztály | "B" osztály |Qn % | gramm vagy ml | Qn % | gramm vagy ml |több, mint 5 és kevesebb, mint 25 | – | – | 9 | – |25 – 50 között | 4,5 | – | 9 | – |50 – 100 között | – | 2,25 | – | 4,5 |100 – 200 között | 2,25 | – | 4,5 | – |200 – 300 között | – | 4,5 | – | 9 |300 – 500 között | 1,5 | – | 3 | – |500 – 1000 között | – | 7,5 | – | 15 |1000 – 10000 között | 0,75 | – | 1,5 | – |A táblázat használatakor a táblázatban feltüntetett, tömeg vagy térfogategységekben megadott, megengedett maximális eltérés értékeit a legközelebbi tized gramm vagy tized milliliter értékre kell felkerekíteni.2.5. A következő termékeket kell az "A" termékosztályba tartozónak tekinteni:(a) a szilárd halmazállapotú, vagy az értékesítési szakaszban már nehezen önthető, de a csomagolás időpontjában kielégítő mértékben folyékony halmazállapotú és látható szilárd vagy gáz halmazállapotú részeket nem tartalmazó, valamint egyetlen csomagolási művelet végrehajtásával csomagolható termékek;(b) por állagú termékek;(c) darabokból, töredékekből vagy szemcsékből álló termékek, amelyek egységsúlynyi egysége esetében a névleges mennyiség vonatkozásában az eltérés nem haladja meg a 2.4. alatti táblázat "A" termékosztályában felsorolt értékek megengedett maximális eltérésének az egy harmadát;(d) könnyen kenhető massza állagú termékek;addig a mértékig, amíg ezeket a termékeket mérlegelést vagy csomagolást követően nem vetik alá további feldolgozási műveleteknek, vagy csak olyan mértékű feldolgozási műveleteknek vetik alá, amelyek nem változtatják meg a csomagolás tartalmát képező tényleges mennyiséget.2.6. A 2.5. alatt ismertetett "A" termékosztályba nem sorolható minden egyéb termék a "B" termékosztályba tartozik:(a) folyékony halmazállapotú termékek;(b) 25 gramm tömegnél vagy 25 milliliter térfogatnál kevesebb névleges tömegű vagy térfogatú előre csomagolt termékek;(c) olyan áramlástani (tehát folyóssági vagy viszkozitási), illetve sűrűségi tulajdonságokkal rendelkező termékek, amelyek a megfelelő műszaki eszközök alkalmazásával nem tarthatók meg kielégítő méretékben állandósított állapotban.3. FELIRATOK ÉS JELÖLÉSEKValamennyi, ennek az irányelvnek a rendelkezései szerint kiszerelt előre csomagolt termék csomagolásán fel kell tüntetni a következő jelöléseket, és azokat olyan módon kell felhelyezni, hogy azok letörölhetetlenek és olvashatóak, valamint a szokásos termék bemutatás körülményei között jól láthatóak legyenek:3.1. a kilogrammban, grammban, literben, centiliterben vagy milliliterben kifejezett névleges mennyiséget (névleges tömeget vagy névleges térfogatot) legalább 6 milliméter magas számokkal kell feltüntetni abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 1000 grammnál, vagy 100 centiliternél több, 4 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 1000 gramm, vagy 100 centiliter, vagy annál kevesebb, de 200 grammnál vagy 20 centiliternél több, 3 milliméter magas számokkal abban az esetben, ha a csomagolás tartalmának névleges tömege vagy térfogata 200 gramm vagy 20 centiliter vagy annál kevesebb, és a jelölést követnie kell a használt mértékegység jelének vagy adott esetben a mértékegység megnevezésének a 71/354/EGK irányelvvel összhangban;az angolszász mértékegységekben megadott jelölésekhez használt betűk és számok mérete nem lehet nagyobb, mint az azoknak megfelelő SI-mértékegységekben kifejezett betűk és számok mérete;3.2. olyan jelölést vagy feliratot, amelynek segítségével az illetékes hatóság megállapíthatja a csomagoló, illetve a csomagolást megrendelő személy vagy a Közösségben letelepedett importőr azonosságát;3.3. egy legalább 3 milliméter magasságú kis "e" betűt a névleges tömeg vagy a névleges térfogat feltüntetéséhez használt mezőn elhelyezve, amely a csomagoló vagy importőr garanciájának tekintendő arra vonatkozóan, hogy az előre csomagolt termék kielégíti ennek az irányelvnek a követelményeit.Ennek a betűnek meg kell felelnie a 71/316/EGK irányelv II. mellékletének 3. szakaszában feltüntetett rajznak.Az utóbbi irányelv 12. cikke értelemszerűen alkalmazandó.4. A CSOMAGOLÓ, ILLETVE AZ IMPORTŐR FELELŐSSÉGEA csomagoló vagy az importőr a felelős azért, hogy az előre csomagolt termékek csomagolásai megfelelnek ezen irányelv követelményeinek.Az előre csomagolt termék mennyiségét (vagy töltési mennyiségét), vagyis a "tényleges tartalmát" a csomagoló vagy az importőr felelősségére tömeg vagy térfogat szerint mérni vagy ellenőrizni kell. A mérést vagy ellenőrzést a szükséges műveletek elvégzéséhez megfelelő hiteles mérőeszközzel kell elvégezni.Az ellenőrzés végrehajtható mintavételezéssel is.Olyan esetekben, amikor a csomagolás tényleges tartalmát nem ellenőrzik, a csomagoló által elvégzendő ellenőrzés végrehajtását olyan módon kell megszervezni, hogy a tartalom mennyisége ténylegesen biztosított legyen.Ahhoz, hogy ezt a követelményt kielégíthesse, a csomagolónak az adott tagállam illetékes hatóságai által elfogadott eljárások alkalmazásával termelési ellenőrzéseket kell végrehajtania, és a megtartott ellenőrzések eredményeit tartalmazó dokumentumokat az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátania annak bizonyítása céljából, hogy az alkalmazott ilyen ellenőrzéseket a szükségessé váló javításokkal és módosításokkal együtt a megfelelő módon és pontossággal végrehajtotta.A nem EGK-országokból származó import esetében az importőr mérések és ellenőrzések végrehajtása helyett bizonyítékokat szolgáltathat arra vonatkozóan, hogy a tulajdonában vannak azok a szükséges garanciák, amelyek biztosítják, hogy eleget tegyen kötelezettségének.A térfogategységekben kifejezett mennyiségű termékek esetében a mérésekre és ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek megfelelő egyik módszer az előre csomagolt termék kiszerelése során egy, az arra vonatkozó irányelvben meghatározott típusú mérőtartály használata, amelyet abban az irányelvben, valamint ebben az irányelvben előírt feltételek alapján töltöttek meg.5. AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTAL A CSOMAGOLÓ VAGY AZ IMPORTŐR TELEPHELYÉN ELVÉGZENDŐ ELLENŐRZÉSEKA tagállamok illetékes hatóságai kötelesek mintavételi ellenőrzéseket végrehajtani a csomagoló telephelyén, vagy ahol ez gyakorlati szempontok miatt nem megoldható, az importőr, vagy az importőr Közösségben letelepedett képviselője telephelyén annak biztosítása céljából, hogy a csomagolt termékek kielégítsék az ebben az irányelvben előírt rendelkezéseket.Ezt a statisztikai mintavételi ellenőrzést a minőségelfogadási ellenőrzés elfogadott módszereivel összhangban kell végrehajtani. Az ellenőrzés hatékonyságának a II. mellékletben előírt referenciamódszerrel összehasonlíthatónak kell lennie.6. AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTAL VÉGREHAJTOTT EGYÉB ELLENŐRZÉSEKEnnek az irányelvnek a rendelkezései nem zárhatják ki a piaci értékesítési folyamat bármely szakaszában a tagállamok hatóságai által végrehajtható egyéb ellenőrzések lehetőségét, különösen annak ellenőrzésére vonatkozóan, hogy az előre csomagolt termékek kielégítik-e ennek az irányelvnek a rendelkezéseit.A 71/316/EGK irányelv 15. cikkének (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETEz a melléklet az előre csomagolt terméktételek statisztikai ellenőrzésének a referenciamódszerét határozza meg az irányelv 3. cikkében és az irányelv I. mellékletének 5. szakaszában előírt követelményeknek való megfelelés érdekében.Az ellenőrzés a termékjellemzők vizsgálati módszerére vonatkozó ISO-2859 szabvány alapján, 2.5 %-os elfogadható minőségi szint alkalmazásával történik. A mintavételi szint a szabvány II. szintjének felel meg a roncsolásmentes vizsgálatok és S3 szintjének a roncsolásos vizsgálatok végrehajtásának céljaira.1. AZ ELŐRE CSOMAGOLT TERMÉKEK TÉNYLEGES TARTALMÁNAK MÉRÉSÉRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOKA csomagolások tényleges tartalma mérhető közvetlenül súlymérő eszközökkel vagy térfogatmérő eszközökkel, illetve a folyadékok esetében közvetett módszerrel az előre csomagolt termék súlyának és sűrűségének a mérésével.Az alkalmazott módszer típusától függetlenül a csomagolások tényleges tartalmának mérési hibája nem haladhatja meg az előre csomagolt termék névleges mennyiségéhez megállapított megengedett maximális eltérés mértékének az egyötöd részét.A csomagolások tényleges tartalmának a méréséhez alkalmazott eljárásra minden tagállamban a hazai szabályozás hatálya alá tartozhat.2. AZ ELŐRE CSOMAGOLT TERMÉKEK TÉTELEINEK ELLENŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOKAz előre csomagolt termékek ellenőrzését mintavételi eljárással és két lépésben kell elvégezni:- a mintában valamennyi előre csomagolt termék tényleges tartalmának az ellenőrzése,- a mintában az előre csomagolt termék tényleges tartalma átlagának az ellenőrzése.Az előre csomagolt terméksorozatokat elfogadhatónak kell tekinteni abban az esetben, ha mindkét ellenőrzés kielégíti az elfogadhatósággal szemben támasztott követelményeket.Az ellenőrzések végrehajtásához két mintavételi terv áll rendelkezésre:- az egyik roncsolásmentes vizsgálat, olyan ellenőrzés végrehajtása, amely nem jár a csomagolás felbontásával,- a másik a roncsolásos vizsgálat, amelynek elvégzése során a csomagolást kinyitják vagy megsemmisítik.Gazdaságossági és gyakorlati szempontok miatt az utóbbi ellenőrzési módszert a kifejezetten elkerülhetetlen minimális mértékre korlátozzák. Az ilyen tesztelés hatékonysága alacsonyabb a roncsolásmentes vizsgálatoknál.Roncsolásos vizsgálatot ezért csak abban az esetben kell alkalmazni, amikor a roncsolásmentes vizsgálat végrehajtása gyakorlatilag kivitelezhetetlen. Általános érvényű szabályként az ellenőrzést száznál kevesebb számú termékegységet tartalmazó terméksorozaton nem szabad végrehajtani.2.1. Előre csomagolt terméktételek2.1.1. A tételt az ellenőrizendő ugyanolyan típusú és ugyanabból a gyártási sorozatból származó valamennyi előre csomagolt termékből kell összeállítani.2.1.2. Amikor az előre csomagolt termékeket a csomagolósor végén ellenőrzik, minden egyes tételben a termékek számának a tétel méretének korlátozása nélkül meg kell felelnie a csomagolósor óránkénti maximális termelékenységi értékének.Egyéb esetekben a tétel méretét 10000-re kell korlátozni.2.1.3. A 100-nál kevesebb előre csomagolt terméket tartalmazó tételek esetében, ha roncsolásmentes vizsgálatot hajtanak végre, az ellenőrzést a termékek 100 %-án végre kell hajtani.2.1.4. A 2.2. és 2.3. pontban említett ellenőrzések végrehajtásának a megkezdése előtt minden egyes tételből véletlenszerű válogatással ki kell választani megfelelő számú előre csomagolt terméket, hogy a nagyobb számú mintát igénylő ellenőrzés végrehajtható legyen.A másik ellenőrzés végrehajtásához szükséges mintákat az első mintavételből kell kiválasztani, és jelöléssel kell ellátni.A jelölési műveletnek a mérési műveletek megkezdése előtt be kell fejeződnie.2.2. Az előre csomagolt termék elfogadható legkisebb tartalmának ellenőrzése2.2.1. A elfogadható legkisebb tartalom mértékét ki kell számítani a tartalom vonatkozásában alkalmazandó megengedett maximális eltérés értékének az előre csomagolt termék névleges mennyiségéből történő kivonásával.2.2.2. A tételben azok az előre csomagolt termékek, amelyek tényleges tartalma nem éri el a elfogadható legkisebb tartalmat, hibásnak minősülnek.2.2.3. A mintavételi ellenőrzést a tagállamok tetszése szerint kiválasztott következő (egylépcsős vagy kétlépcsős) mintavételi terv alapján kell végrehajtani.2.2.3.1. Egylépcsős mintavételi tervAz ellenőrzött előre csomagolt termékek számának a mintavételi tervben jelzetteknek megfelelően meg kell egyeznie a mintavételhez kiválogatott termékek számával:- ha a mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma kisebb vagy egyenlő, mint az elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt ennek a vizsgálatnak a céljából elfogadhatónak kell tekinteni,- ha a mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma nagyobb vagy egyenlő, mint az elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt el kell utasítani.2.2.3.1.1. Roncsolásmentes vizsgálati tervTételnagyság | Kiveendő minta | Hibás minták száma |Elfogadási kritérium | Elutasítási kritérium |100 – 150 | 20 | 1 | 2 |151 – 280 | 32 | 2 | 3 |281 – 500 | 50 | 3 | 4 |501 – 1200 | 80 | 5 | 6 |1201 – 2300 | 125 | 7 | 8 |3201 vagy több | 200 | 10 | 11 |2.2.3.1.2. Roncsolásos vizsgálati tervTételnagyság | Kiveendő minta | Hibás minták száma |Elfogadási kritérium | Elutasítási kritérium |Bármekkora 100-nál nagyobb szám lehet | 20 | 1 | 2 |2.2.3.2. Kétlépcsős mintavételi tervAz első ellenőrzött előre csomagolt termékek számának a mintavételi tervben jelzetteknek megfelelően meg kell egyeznie az első mintavételhez kiválogatott termékek számával:- ha az első mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma kisebb vagy egyenlő, mint az első elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt ennek a tesztelésnek a céljából elfogadhatónak kell tekinteni,- ha az első mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma nagyobb vagy egyenlő, mint az első elutasítási kritériumban előírt szám, a tételt el kell utasítani,- ha az első mintavételben ellenőrzött termékek között a hibás termékek száma az első elfogadhatósági kritérium és az első elutasítási kritérium közötti tartományba esik, a mintavételi tervben meghatározott számú terméken második ellenőrzést kell végezni.Az első és második mintavételben talált hibás egységeket össze kell adni, és:- ha a hibás termékek összesített száma kisebb vagy egyenlő, mint a második elfogadhatósági kritériumban előírt szám, a tételt a tesztelés céljából elfogadhatónak kell tekinteni,- ha a hibás termékek összesített száma nagyobb vagy egyenlő, mint a második elutasítási kritériumban előírt szám, a tételt el kell utasítani.2.2.3.2.1. Roncsolásmentes vizsgálatTételnagyság | Kiveendő minta | Hibás minták száma |Sorrend | Szám | Összes szám | Elfogadási kritérium | Elutasítási kritérium |100 – 150 | 1. | 13 | 13 | 0 | 2 |2. | 13 | 26 | 1 | 2 |151 – 280 | 1. | 20 | 20 | 0 | 3 |2. | 20 | 40 | 3 | 4 |281 – 500 | 1. | 32 | 32 | 1 | 4 |2. | 32 | 64 | 4 | 5 |501 – 1200 | 1. | 50 | 50 | 2 | 5 |2. | 50 | 100 | 6 | 7 |1201 – 3200 | 1. | 80 | 80 | 3 | 7 |2. | 80 | 160 | 8 | 9 |3201 vagy több | 1. | 125 | 125 | 5 | 9 |2. | 125 | 250 | 12 | 13 |2.2.3.2.2. Roncsolásos vizsgálatTételnagyság | Kiveendő minta | Hibás minták száma |Sorrend | Szám | Összes szám | Elfogadási kritérium | Elutasítási kritérium |Bármekkora 100-nál nagyobb szám | 1. | 13 | 13 | 0 | 2 |2. | 13 | 26 | 1 | 2 |2.3. A tételt alkotó előre csomagolt termékek tényleges átlagos tartalmának az ellenőrzése2.3.1. Előre csomagolt terméktétel ezen ellenőrzés céljára abban az esetben tekinthető elfogadhatónak, ha egy mintában az n számú termékcsomagok tényleges xi tartalmánakx=∑ xközépértéke nagyobb, mint aQ−· tképlettel kiszámított érték.Ebben a képletben:Qn = az előre csomagolt termék névleges mennyisége,n = az ellenőrzéshez kiválasztott termékcsomagok száma a mintában,s = a tétel tényleges tartalmán belüli becsült normál szórás értéke,t(1-a) = a Student-féle megoszlás v = n-1 szabadsági fokú 0995 értékű megbízhatósági szintje.2.3.2. Ha xi az n számú tételt tartalmazó minta i. számú tétele tartalmának a tényleges mért értéke, akkor:2.3.2.1. a minta céljaira a mért értékek középértéke a következő képlettel számítható:x=∑xin2.3.2.2. és a normál szórás becsült s értéke a következő képlettel számítható:- ∑i = 1i = nxi2- ∑xi21n∑xi2- SC = ∑−1n∑i = 1i = n xi2- a becsült eltérés:v =s =v2.3.3. A középérték ellenőrzésére kiválasztott előre csomagolt termékek tételének elfogadási vagy elutasítási kritériumai:2.3.3.1. Roncsolásmentes vizsgálat kritériumai:Tételnagyság | Kiveendő minta | Kritériumszint |Elfogadás | Elutasítás |100 – 500 (a határértékekkel együtt) | 30 | x- ≥ Qn − 0,503s | x- < Qn − 0,503s |> 500 | 50 | x- ≥ Qn − 0,379s | x- < Qn − 0,379s |2.3.3.2. Roncsolásos vizsgálat kritériumai:Tételnagyság | Kiveendő minta | Kritériumszint |Elfogadás | Elutasítás |Bármekkora 100-nál nagyobb szám | 20 | x- ≥ Qn − 0,640s | x- < Qn − 0,640s |--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/36/EK irányelve (2000. június 23.) az emberi fogyasztásra szánt kakaó- és csokoládétermékekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0036

Hivatalos Lap L 197 , 03/08/2000 o. 0019 - 0025

		Az Európai Parlament és a Tanács 2000/36/EK irányelve(2000. június 23.)az emberi fogyasztásra szánt kakaó- és csokoládétermékekrőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) Az élelmiszerekkel kapcsolatos egyes vertikális irányelveket egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy a hatályuk alá tartozó termékeknek csupán a lényeges követelményeknek való megfelelését vegyék figyelembe, azért, hogy e termékek szabadon mozoghassanak a belső piacon, és összhangban az Európai Tanács 1992. december 11–12-i edinburghi ülésén hozott döntéseivel, amelyeket az Európai Tanács 1993. december 10–11-i brüsszeli ülésén megerősítettek.(2) Az emberi fogyasztásra szánt kakaó- és csokoládétermékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. július 24-i 73/241/EGK tanácsi irányelvet [4] az a tény indokolta, hogy a különböző fajtájú kakaó- és csokoládétermékekre vonatkozó nemzeti jogszabályok közötti különbségek akadályozhatták e termékek szabad mozgását, ennek következtében közvetlen hatást fejtettek ki a közös piac létrehozására és működésére.(3) Az említett irányelv célja következésképpen az volt, hogy a kakaó- és csokoládétermékek összetételére, gyártási leírásaira, csomagolására és címkézésére vonatkozóan meghatározásokat és közös szabályokat állapítson meg e termékek Közösségen belüli szabad mozgásának biztosítása érdekében.(4) E meghatározásokat és szabályokat módosítani kell a technológiai fejlődés és a fogyasztói ízlés változásának figyelembevétele érdekében és össze kell hangolni az élelmiszerekre vonatkozó általános közösségi jogszabályokkal, különösen a címkézésre, az édesítőszerekre és más engedélyezett adalékanyagokra, az ízesítőanyagokra, az extrakciós oldószerekre és a vizsgálati módszerekre vonatkozó jogszabályokkal.(5) A kakaóvajtól eltérő növényi zsírok hozzáadása a csokoládétermékekhez bizonyos tagországokban legfeljebb 5 %-os arányig megengedett.(6) Minden tagországban legfeljebb 5 %-os arányig engedélyezni kell a kakaóvajtól eltérő növényi zsírok csokoládétermékekhez való hozzáadását; e növényi zsíroknak a kakaóvajjal egyenértékűeknek kell lenniük és ezért azokat a technikai és a tudományos feltételekkel összhangban kell meghatározni.(7) A belső piac egységes természetének biztosítása érdekében az ezen irányelvben szabályozott összes csokoládétermék számára lehetővé kell tenni az ezen irányelv I. mellékletének rendelkezéseiben megállapított árumegnevezések szerinti, Közösségen belüli szabad mozgást.(8) Az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelvben [5] megállapított általános élelmiszer-címkézési szabályok szerint, különösen a 6. cikkel összhangban az összetevők jegyzéke kötelező; ezen irányelv a 79/112/EGK irányelvet a fogyasztók helyes információval való ellátása érdekében a kakaó- és csokoládétermékekre alkalmazhatóvá teszi.(9) Azon csokoládétermékek esetében, amelyekhez a kakaóvajtól eltérő növényi zsírokat adtak hozzá, a fogyasztók számára az összetevők jegyzéke mellett helyes, semleges és tárgyilagos információt kell biztosítani.(10) Másrészt a 79/112/EGK irányelv nem zárja ki, hogy a csokoládétermékek címkéje megjelölje, hogy kakaóvajtól eltérő növényi zsírokat a termékhez nem adtak hozzá, feltéve hogy az információ helyes, semleges és objektív, és nem vezeti félre a fogyasztót.(11) Az ezen irányelv által fenntartott egyes árumegnevezéseket a gyakorlatban egyes tagállamok által elismert összetett árumegnevezésekben használják olyan termékek leírására, amelyeket nem lehet összetéveszteni az ezen irányelvben meghatározottakkal; következésképpen e leírásokat meg kell tartani. E nevek használatának azonban eleget kell tennie a 79/112/EGK irányelv és különösen annak 5. cikke rendelkezéseinek.(12) A 73/241/EGK irányelv elfogadása óta a belső piac fejlődése lehetővé tette az "étcsokoládé""csokoládéval" azonos módon való kezelését.(13) Fenn kell tartani a 73/241/EGK irányelvben előírt azon eltérést, amely megengedi az Egyesült Királyság és Írország számára annak engedélyezését, hogy a területükön használt "tejcsokoládé" megnevezés a "magas tejtartalmú tejcsokoládét" jelölje; mindamellett a "magas tejtartalmú tejcsokoládé" angol elnevezése helyébe "háztartási tejcsokoládé" lép.(14) Az arányosság elvének értelmében ezen irányelv arra korlátozódik, ami a Szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges, a Szerződés 5. cikke harmadik bekezdésével összhangban.(15) A csokoládé előállításához használt kakaót, kakaóvajat és számos más növényi zsírt nagyrészt fejlődő országokban termesztik. A fejlődő országokban élő emberek érdeke, hogy a lehető leghosszabb távú megállapodások jöjjenek létre. Ezért a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogyan támogathatja ezt az ügyet a Közösség a kakaóvaj és más növényi zsírok esetében (például a tisztességes kereskedelem előmozdításával).(16) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [6] összhangban kell elfogadni.(17) A szabad forgalom újabb akadályai létrehozásának elkerülése érdekében a szóban forgó termékek vonatkozásában a tagállamoknak tartózkodniuk kell az ezen irányelvben elő nem írt nemzeti rendelkezések elfogadásától,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet az I. mellékletben meghatározott, emberi fogyasztásra szánt kakaó- és csokoládétermékekre kell alkalmazni.2. cikk(1) A II. mellékletben meghatározott és felsorolt kakaóvajtól eltérő növényi zsírokat az I. melléklet A. 3., 4., 5., 6., 8. és 9. pontjában meghatározott csokoládétermékekhez lehet hozzáadni. A hozzáadás az I. melléklet B. pontjával összhangban használt bármilyen más étkezési anyag összsúlyának kivonása után, a kakaóvaj vagy az összes kakaó-szárazanyag minimális tartalmának csökkentése nélkül nem haladhatja meg a késztermék 5 %-át.(2) Azon csokoládétermékeket, amelyek az (1) bekezdés értelmében kakaóvajtól eltérő növényi zsírokat tartalmaznak, minden tagállamban forgalmazni lehet, amennyiben címkéjüket, a 3. cikk előírásának megfelelően, egy szembetűnő és tisztán olvasható: "kakaóvajhoz adott növényi zsírokat tartalmaz" kijelentéssel egészítik ki. E kijelentésnek az összetevők jegyzékével azonos látófelületen kell lennie, a jegyzéktől tisztán elválasztva, a közelében lévő árumegnevezés betűnagyságával és szélességével legalább azonos méretben; e követelmény ellenére az árumegnevezés máshol is megjelenhet.(3) A II. melléklet bármely módosításának összhangban kell állnia a Szerződés 95. cikkében megállapított eljárással.(4) Legkésőbb 2006. február 3-ig, a II. melléklet jegyzékének módosítására a Bizottság javaslatot nyújt be a Szerződés 95. cikkével összhangban, amennyiben erre szükség van, és figyelembe veszi azon tanulmány eredményeit, amely az ezen irányelv a kakaót és a kakaóvajtól eltérő növényi zsírokat termelő országok gazdaságára gyakorolt hatásáról szól.3. cikkA 79/112/EGK irányelvet az I. mellékletben meghatározott termékekre kell alkalmazni, a következő feltételekre is figyelemmel:1. Az I. mellékletben felsorolt árumegnevezések csak az ott említett termékekre vonatkoznak, és a kereskedelemben azon termékek jelölésére kell őket használni.Azon tagállamok rendelkezéseivel vagy vonatkozó hagyományaival összhangban, ahol a terméket a végső fogyasztónak adják el, ezen árumegnevezéseket mindamellett további, olyan termékek jelölésére lehet használni, amely jelöléseket nem lehet összetéveszteni az I. mellékletben meghatározottakkal.2. Ahol az I. melléklet A. 3., 4., 5., 6., 7. és 10. pontjában meghatározott termékeket készletben adják el, az árumegnevezéseket a "vegyes csokoládé" vagy "vegyes töltött csokoládé" vagy hasonló névvel lehet helyettesíteni. Ebben az esetben lehetséges egységes összetevői jegyzék elkészítése a készletben található összes termékre vonatkozóan.3. Az I. melléklet A. 2. c) és d) alpontjában, a 3., 4., 5., 8. és 9. pontjában meghatározott kakaó- és csokoládétermékek címkéjén fel kell tüntetni az összes kakaó-szárazanyagtartalmat a következő szavakkal: "kakaó-szárazanyag: legalább… %".4. Az I. melléklet A. 2. b) alpontjában és d) alpontjában (a mondat második részében) említett termékek esetében a címkén fel kell tüntetni a kakaóvaj-tartalmat.5. Az I. mellékletben meghatározott "csokoládé", "tejcsokoládé", "bevonócsokoládé" árumegnevezéseket információval vagy a minőségi feltételekre vonatkozó leírással lehet kiegészíteni, amennyiben a termék a következőket tartalmazza:- csokoládé esetében legalább 43 % összes kakaó-szárazanyag, beleértve legalább 26 % kakaóvajat,- tejcsokoládé esetében legalább 30 % összes kakaó-szárazanyag, és legalább 18 % tejszárazanyag, amely szárazanyag részben vagy teljesen dehidrált teljes tejből, félig vagy teljesen fölözött tejből, tejszínből, vagy részben vagy teljesen dehidrált tejszínből, vajból vagy tejzsírból nyerték, beleértve legalább 4,5 % tejzsírt,- mártócsokoládé esetében legalább 16 % zsírmentes kakaó-szárazanyag.4. cikkAz I. mellékletben meghatározott termékekre vonatkozóan a tagállamok nem fogadnak el olyan nemzeti rendelkezéseket, amelyeket ez az irányelv nem határozott meg.5. cikk(1) A 6. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket, az alábbiakban említett kérdésekre vonatkozóan:- ennek az irányelvnek az élelmiszerekre alkalmazott általános közösségi előírásokkal való összhangba hozatala,- az I. melléklet B. 2., C. és D. pontjának a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása.(2) A 2. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb 2003. augusztus 3-ig felül kell vizsgálnia e cikk (1) bekezdésének második francia bekezdését, tekintettel a technikai és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazítási eljárás lehetséges kiterjesztésére.6. cikk(1) A Bizottságot a 69/414/EGK tanácsi határozat [7] alapján felállított Élelmiszerügyi Állandó Bizottság, a továbbiakban "bizottság" segíti.(2) Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel e határozat 8. cikkének előírásaira.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.(3) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.7. cikkA 73/241/EGK tanácsi irányelv 2003. augusztus 3-tól kezdődően hatályát veszti.A hatályát vesztett irányelvre való hivatkozást az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni.8. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2003. augusztus 3. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Ezen intézkedéseket úgy kell alkalmazni, hogy azok:- 2003. augusztus 3-i hatállyal engedélyezzék az I. mellékletben meghatározott termékek forgalmazását, amennyiben megfelelnek az ezen irányelvben megállapított meghatározásoknak és szabályoknak,- 2003. augusztus 3-i hatállyal tiltsák be azon termékek forgalmazását, amelyek az ezen irányelvnek nem felelnek meg.Az ezen irányelvnek nem megfelelő, de 2003. augusztus 3. előtt a 73/241/EGK tanácsi irányelvvel összhangban felcímkézett termékeket a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.(3) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.9. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.10. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2000. június 23-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökJ. Sócrates[1] HL C 231., 1996.8.9., 1. o. és HL C 118., 1998.4.17., 10. o.[2] HL C 56., 1997.2.24., 20. o.[3] Az Európai Parlament 1997. október 23-i véleménye (HL C 339., 1997.11.10., 128. o.), a Tanács 1999. október 28-i közös álláspontja (HL C 10., 2000.1.13., 1. o.) és az Európai Parlament 2000. március 15-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2000. május 25-i határozata.[4] HL L 228., 1973.8.16., 23. o. A legutóbb a 89/344/EGK irányelvvel (HL L 142., 1989.5.25., 19. o.) módosított irányelv.[5] HL L 33., 1979.2.8., 1. o. A legutóbb a 97/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 43., 1997.2.14., 21. o.) módosított irányelv.[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[7] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETÁRUMEGNEVEZÉSEK, ÁRUMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁRUJELLEMZŐKA. ÁRUMEGNEVEZÉSEK ÉS ÁRUMEGHATÁROZÁSOK1. KakaóvajA kakaóbabból vagy a kakaóbab részeiből készült zsír, amely a következő jellemzőkkel rendelkezik:– szabadzsírsav-tartalom (olajsavban kifejezve): | legfeljebb 1,75 % |– el nem szappanosítható anyag (petroléter használatával meghatározva): | legfeljebb 0,5 %, kivéve a préselt kakaóvajat, ahol legfeljebb 0,35 % |2. a) Kakaópor, kakaóa megtisztított, hántolt, pörkölt kakaóbab porrá alakításával készült termék, amely a szárazanyag tömegére számítva legalább 20 % kakaóvajat és legfeljebb 9 % vizet tartalmaz;b) Zsírszegény kakaó, zsírszegény kakaópora szárazanyag tömegére számítva legfeljebb 20 % kakaóvajat tartalmazó kakaópor;c) Porított csokoládé, csokoládépora kakaópor és cukrok keverékéből álló termék, amely legalább 32 % kakaóport tartalmaz;d) Ivócsokoládé, édesített kakaó, édesített kakaópora kakaópor és cukrok keverékéből álló termék, amely legalább 25 % kakaóport tartalmaz; az e neveket a "zsírszegény" kifejezésnek kell kísérnie abban az esetben, ha a termék a b) pont meghatározása alapján zsírszegény.3. Csokoládéa) A kakaótermékekből és cukrokból készült termék, amely, a b) pontra is figyelemmel, legalább 35 % összes kakaó-szárazanyagot tartalmaz, ide értve legalább 18 % kakaóvajat, és legalább 14 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot;b) amennyiben azonban az e megnevezést a következő szavak egészítik ki:- "csokoládédara" vagy "csokoládépehely": a granulált vagy pelyhekből álló terméknek legalább 32 % összes kakaó-szárazanyagot kell tartalmaznia, beleértve legalább 12 % kakaóvajat és legalább 14 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot;- "bevonócsokoládé": a terméknek legalább 35 % összes kakaó-szárazanyagot kell tartalmaznia, beleértve legalább 31 % kakaóvajat és legalább 2,5 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot;- "Gianduja" (vagy a "gianduja" szó származékai) mogyorós csokoládé: a terméket elsődlegesen legkevesebb 32 % összes kakaó-szárazanyagot tartalmazó csokoládéból kell készíteni, beleértve legalább 8 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot; másodlagosan finomra aprított törökmogyoróból, olyan mennyiségben, hogy 100 gramm termék legalább 20 és legfeljebb 40 gramm törökmogyorót tartalmazzon. A következőket lehet hozzáadni:a) tej és/vagy párologtatás során nyert tejszárazanyag olyan arányban, hogy a késztermék legfeljebb 5 % tejszárazanyagot tartalmazzon;b) mandulaféleségek, törökmogyoró és más dióféleségek egészben vagy törve, olyan mennyiségben, hogy az aprított törökmogyoróval együtt ne haladja meg a termék összsúlyának 60 %-át.4. Tejcsokoládéa) A kakaótermékekből, cukrokból és tejből vagy tejtermékekből készült termék, amely, figyelemmel a b) pontra, a következőket tartalmazza:- legalább 25 % összes kakaó-szárazanyagot,- legalább 14 % készült tejszárazanyagot, amely szárazanyagot részben vagy teljesen dehidrált teljes tejből, félig vagy teljesen fölözött tejből, tejszínből, vagy részben vagy teljesen dehidrált tejszínből, vajból vagy tejzsírból nyertek,- legalább 2,5 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot,- legalább 3,5 % tejzsírt,- legalább 25 % összes zsírt (kakaóvajat és tejzsírt).b) Mindamellett, ahol azonban az ezen elnevezést a következő szavak egészítik ki:- "tejcsokoládédara" vagy "tejcsokoládépehely": a granulált vagy pelyhekből álló terméknek legalább 20 % összes kakaó-szárazanyagot, legalább 12 % tejszárazanyagot, amely szárazanyagot részben vagy teljesen dehidrált teljes tejből, félig vagy teljesen fölözött tejből, tejszínből, vagy részben vagy teljesen dehidrált tejszínből, vajból vagy tejzsírból nyertek, és legalább 12 % összes zsírt (kakaóvajat és tejzsírt) kell tartalmaznia,- "bevonó tejcsokoládé": a terméknek legalább 31 % összes zsírt (kakaóvajat és tejzsírt) kell tartalmaznia,- "Gianduja" (vagy a "gianduja" szó származékai) mogyorós tejcsokoládé: a terméket elsődlegesen olyan tejcsokoládéból kell készíteni, amely legalább 10 % tejszárazanyagból készült, amely szárazanyagot részben vagy teljesen dehidrált teljes tejből, félig vagy teljesen fölözött tejből, tejszínből, vagy részben vagy teljesen dehidrált tejszínből, vajból vagy tejzsírból nyertek; másodlagosan finomra aprított törökmogyoróból kell nyerni, olyan mennyiségben, hogy 100 gramm termék legalább 15 és legfeljebb 40 gramm mogyorót tartalmazzon. Mandulaféleségeket, törökmogyorót és más dióféleségeket egészben vagy törve szintén hozzá lehet adni, olyan mennyiségben, hogy a földimogyoróval együtt ne haladják meg a termék összsúlyának 60 %-át.c) Amennyiben a "tej" szót a következőkkel helyettesítik:- "tejszín": a terméknek legalább 5,5 %-os tejzsírt kell tartalmaznia,- "fölözött tej": a terméknek legfeljebb 1 % tejzsírt kell tartalmaznia.d) Az Egyesült Királyság és Írország saját területén engedélyezheti a "tejcsokoládé" megnevezés használatát az 5. pontban említett termék jelölésére, azzal a feltétellel, hogy a kifejezéshez mindkét esetben hozzáfűzik az adott termékre megállapított tejszárazanyag-tartalom mértékének megjelölését a következő formában: "tejszárazanyag-tartalom: legalább… %".5. Háztartási tejcsokoládéA kakaótermékekből, cukrokból és tejből vagy tejtermékekből készült termék, amely a következőket tartalmazza:- legalább 20 % összes kakaó-szárazanyag,- legalább 20 % tejszárazanyag, amely szárazanyagot részben vagy teljesen dehidrált teljes tejből, félig vagy teljesen fölözött tejből, tejszínből, vagy részben vagy teljesen dehidrált tejszínből, vajból vagy tejzsírból nyertek,- legalább 2,5 % zsírmentes kakaó-szárazanyag,- legalább 5 % tejzsír,- legalább 25 % összes zsír (kakaóvaj és tejzsír).6. Fehér csokoládéA kakaóvajból, tejből vagy tejtermékekből és cukrokból készült termék, amely legalább 20 % kakaóvajat és legalább 14 % tejszárazanyagot tartalmaz, amely szárazanyagot részben vagy teljesen dehidrált teljes tejből, félig vagy teljesen fölözött tejből, tejszínből vagy részben, vagy teljesen dehidrált tejszínből, vajból vagy tejzsírból nyertek, és amelyben legalább 3,5 % tejzsír.7. Töltött csokoládé, csokoládé … töltelékkel, csokoládé … belsővelTöltött termék, amelynek külső része a 3., 4., 5., és 6. pontban meghatározott termékek egyikéből áll. Ezek nem vonatkoznak azon termékekre, amelyek korpusza pékáruból, tésztából, kekszből vagy fagyasztott állapotban fogyasztandó készítményből áll.Ezen elnevezések egyikét viselő termék külső csokoládé részének legalább 25 %-át kell kitennie a termék összsúlyának.8. ÉtcsokoládéA kakaótermékekből, cukrokból és lisztből vagy búza-, rizs- vagy kukoricakeményítőből készült termék, amely legalább 35 % összes kakaó-szárazanyagot tartalmaz, beleértve legalább 18 % kakaóvajat és legalább 14 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot, és legfeljebb 8 % lisztet vagy keményítőt tartalmaz.9. Háztartási csokoládéA kakaótermékekből, cukrokból és lisztből vagy búza-, rizs- vagy kukoricakeményítőből készült termék, amely legalább 30 % összes kakaó-szárazanyagot tartalmaz, beleértve legalább 18 % kakaóvajat és legalább12 % zsírmentes kakaó-szárazanyagot, és legfeljebb 18 % lisztet vagy keményítőt tartalmaz.10. PralinéOlyan termék, amely "falatnyi" nagyságú:- töltött csokoládé, vagy- tömör csokoládé, vagy a 3., 4., 5. vagy 6. pont meghatározásainak értelme szerinti csokoládé és más ehető összetevők kombinációja vagy keveréke, feltéve, hogy a csokoládé a termék összsúlyának legalább 25 %-át teszi ki.B. SZABADON VÁLASZTHATÓ ENGEDÉLYEZETT ÖSSZETEVŐKEhető anyagok hozzáadása1. A 2. cikk és a B. 2. pont sérelme nélkül más ehető anyagokat is hozzá lehet adni az A. 3., 4., 5., 6., 8., és 9. pontban meghatározott csokoládétermékekhez.Mindamellett:- a nem csak tejből származó állati zsírok és ezek készítményeinek hozzáadása tilos,- a lisztek, a granulált vagy porított keményítők hozzáadását csak akkor lehet engedélyezni, ha a hozzáadás összhangban van az A. 8. és 9. pontban megállapított meghatározásokkal.E hozzáadott ehető anyagok mennyisége nem haladhatja meg a késztermék összsúlyának 40 %-át.2. Az A. 3., 4., 5., 6., 8., és 9. pontban meghatározott termékekhez csak a csokoládé vagy a tejzsír ízét nem utánzó ízesítőanyagokat lehet használni.C. A SZÁZALÉKOK KISZÁMÍTÁSAA termékeknek az A. 3., 4., 5., 6., 8., és 9. pontban megállapított legkisebb összetevő-tartalmát a B. pontban előírt összetevők kivonása után kell kiszámítani. Az A. 7. és 10. pontban leírt termékek esetében a legkisebb tartalmat a B. pontban előírt összetevők, illetve a töltelék súlyának kivonása után kell kiszámítani.Az A. 7. és 10. pontban leírt termékek csokoládé-tartalmát a késztermék összsúlyához viszonyítva kell kiszámítani, amelybe bele kell érteni a tölteléket is.D. CUKROKAz ezen irányelvben említett cukrok nem korlátozódnak kizárólag az emberi fogyasztásra szánt egyes cukorfajtákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. december 11-i 73/437/EGK tanácsi irányelv [1] hatálya alá tartozó cukrokra.[1] HL L 356., 1973.12.27., 71. o. A legutóbb az 1985. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NÖVÉNYI ZSÍROKA 2. cikk (1) bekezdésében említett növényi zsírok, egyedileg vagy keverten, a kakaóvajjal egyenértékűek és megfelelnek a következő feltételeknek:a) laurinsav-mentes növényi zsírok, amelyek POP, POSt és StOSt típusú szimmetrikus egyszeresen telítetlen trigliceridekben gazdagok [1];b) azokat a kakaóvajjal bármilyen arányban vegyíteni lehet, és össze lehet egyeztetni a kakaóvaj fizikai tulajdonságaival (olvadási pont és kristályosodási hőmérséklet, olvadási sebesség, temperálási igény);c) azokat csak finomítás és/vagy frakcionálás folyamata által nyerik, ami kizárja a triglicerid szerkezetének enzimatikus módosulását.A fent említett feltételekkel összhangban a következő, az alább felsorolt növényekből készült növényi zsírokat lehet használni:A növényi zsír szokásos neve | A növények tudományos elnevezése, amelyekből a felsorolt zsírokat lehet nyerni |1. Illipe, Borneo-faggyú vagy Tengkawang | Shorea spp. |2. Pálmaolaj | Elaeis guineensis Elaeis olifera |3. Sal | Shorea robusta |4. Shea | Butyrospermum parkii |5. Kokum gurgi | Garcinia indica |6. Mangómag | Mangifera indica |Továbbá, a fentiek alóli kivételként, a tagállamok engedélyezhetik a kókuszolaj használatát a következő célra: a jégkrém vagy más, hasonló fagyasztott termék gyártásához felhasznált csokoládéban.[1] P (palmitinsav), O (olajsav), St (szterainsav).--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament És A Tanács 2000/34/EK irányelve (2000. június 22) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 93/104/EK tanácsi irányelvnek az abból kizárt ágazatok és tevékenységek szabályozása céljából történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0034

Hivatalos Lap L 195 , 01/08/2000 o. 0041 - 0045

		Az Európai Parlament és a Tanács 2000/34/EK irányelve(2000. június 22)a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 93/104/EK tanácsi irányelvnek az abból kizárt ágazatok és tevékenységek szabályozása céljából történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésr, és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében [3] szabályozott eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2000. április 3-án jóváhagyott közös szöveg figyelembevételével,mivel:(1) A Szerződés 137. cikke úgy rendelkezik, hogy a Közösség támogassa és egészítse ki a tagállamok tevékenységét azért, hogy a munkakörnyezet javításával a munkavállalók egészségét és biztonságát védje. A fenti cikk alapján elfogadott irányelvek nem vezethetnek be közigazgatási, pénzügyi és jogi megszorításokat, amelyek hátráltatnák a kis- és a középvállalkozások alapítását és fejlődését.(2) A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 1993. november 23-i 93/104/EK tanácsi irányelv [4] megállapítja a munkaidő megszervezésével kapcsolatos minimális biztonsági és egészségügyi követelményeket, tekintettel a napi pihenésre, a szünetekre, a heti pihenésre, a maximális heti óraszámra, az éves szabadságra és az éjszakai munka, a váltott műszakban végzett munka és a munka ütemezésének szempontjaira. Ezt az irányelvet a következő okok miatt kell módosítani.(3) A közúti, légi, tengeri és vasúti szállítás, a belvízi szállítás, a tengeri halászat, a tengeren végzett egyéb munka, valamint a gyakorló orvosok tevékenysége nem tartozik a 93/104/EK irányelv hatálya alá.(4) A Bizottság 1990. szeptember 20-i javaslatában nem zárt ki egy ágazatot vagy tevékenységet sem a 93/104/EK tanácsi irányelv hatályából, és az Európai Parlament az 1991. február 20-i véleményében sem fogadott el ilyen kizárást.(5) A munkavállalók egészségét és biztonságát nem azért kell a munkahelyen védeni, mert egy bizonyos ágazatban dolgoznak vagy különleges tevékenységet végeznek, hanem munkavállalói helyzetükből következően.(6) Az utazó munkavállalókkal kapcsolatos ágazati jogalkotás tekintetében kiegészítő és párhuzamos szabályozásra van szükség a közlekedés biztonságára és az érintett munkavállalók egészségére és biztonságára tekintettel.(7) Figyelembe kell venni a tengeri tevékenységek és az orvos gyakornokok helyzetének sajátosságait.(8) A kizárt ágazatokban és tevékenységekben munkát végző utazó munkavállalók egészségének és biztonságának védelmét szintén biztosítani kell.(9) Az éves szabadságra, valamint az éjszakai és a váltott műszakban munkát végző munkavállalók egészségügyi vizsgálatára vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket ki kell terjeszteni a kizárt ágazatokhoz és tevékenységekhez tartozó utazó munkavállalókra.(10) A kizárt ágazatokban és tevékenységekben munkát végző utazó munkavállalók igényeihez hozzá kell igazítani a munka- és a pihenőidőre vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket.(11) Minden munkavállalónak megfelelő tartamú pihenőidő jár. A pihenés fogalmát időegységekben, azaz napokban, órákban és/vagy ezek részeiben kell kifejezni.(12) A Bizottság javaslatára, egy tanácsi irányelv [5] révén, a Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése alapján a tengerészek munkaidejére vonatkozó európai egyezményt helyeztek hatályba. Ebből következően, ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak a tengerészekre.(13) A tagállamok feladata, hogy a munkaviszonyban álló, de a bevételekből részesedő halászok esetében a 93/104/EK tanácsi irányelv 7. cikke alapján meghatározzák az éves szabadságra való jogosultságnak és annak biztosításának feltételeit, és ezen belül a díjazás szabályozását.(14) A 93/104/EK tanácsi irányelv ezen irányelvvel módosított rendelkezéseivel szemben elsőbbséget élveznek az egyéb közösségi jogszabályokban megfogalmazott külön előírások, például a munkavállalók egyes kategóriáira vonatkozó pihenőidő, munkaidő, éves szabadság és az éjszakai munka vonatkozásában.(15) Az Európai Közösségek Bírósága esetjogának fényében a vasárnapi pihenésre vonatkozó rendelkezést törölni kell.(16) A Bíróság C-84/94. Egyesült Királyság v. Tanács ügyben [6] úgy határozott, hogy a Tanács 93/104/EK irányelve megfelel a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás és arányosság elvének. Nincs ok azt feltételezni, hogy az ítéletet ne lehetne a kizárt ágazatok és tevékenységek munkaidő-szervezésének számos szempontjával kapcsolatos hasonló szabályokra vonatkoztatni.ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 93/104/EK irányelv a következőképpen módosul:1. az 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő lép:"(3) Ezen irányelv 14. és 17. cikkének sérelme nélkül ezt az irányelvet kell alkalmazni a 89/391/EGK irányelv 2. cikkének értelmében valamennyi köz- és magántevékenységi ágazatban.Ez az irányelv nem vonatkozik a tengerészekre az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Egyesülete (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) [7] által a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásáról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelv meghatározása alapján, ezen irányelv 2. cikke (8) bekezdésének sérelme nélkül."2. a 2. cikk a következőkkel egészül ki:"(7) "utazó munkavállaló": az a munkavállaló, akit egy közúti, légi vagy belvízi, személyszállítást vagy árufuvarozást végző vállalkozás az utazó vagy repülő személyzet tagjaként alkalmaz,(8) "nyílt tengeri tevékenység": olyan, főleg nyílt tengeri létesítményeken, vagy azokról (többek között fúró berendezésekről) végzett munkát jelent, amely közvetve vagy közvetlenül kapcsolatban van az ásványi készletek, többek között a szénhidrogének felkutatásával, feltárásával vagy kitermelésével, vagy az ilyen tevékenységekhez kapcsolódó, akár nyílt tengeri létesítményről, akár hajóról induló búvármunkával.(9) "elegendő pihenés": a munkavállalók rendszeres pihenőidőt kapnak, amelynek tartama időegységekben van kifejezve, és amely elég hosszú és folyamatos annak biztosításához, hogy a munkavállalók fáradtság vagy rendszertelen munka következtében ne okozzanak magukban, a munkatársaikban vagy másokban kárt, valamint ne károsítsák egészségüket se rövid, se hosszú távon."3. Az 5. cikk következő albekezdését törölni kell:"Az első albekezdésben említett minimális pihenőidő elvben a vasárnapot is magában foglalja."4. A 14. cikk helyébe a következő lép:"14. cikkKonkrétabb közösségi rendelkezésekEzt az irányelvet nem kell alkalmazni, ha egyéb közösségi eszközök a munkaidő szervezésére vonatkozóan konkrétabb követelményeket tartalmaznak bizonyos foglalkozásokkal vagy szakmai tevékenységekkel kapcsolatosan."5. A 17. cikk 2.1. bekezdésének helyébe a következő lép:"2.1. a 3., 4., 5., 8. és 16. cikktől:a) olyan tevékenységek esetében, amelyekre az jellemző, hogy a munkavállaló munkahelye és lakóhelye távol van egymástól, beleértve a nyílt tengeri tevékenységet, vagy a munkavállaló különböző munkahelyei vannak távol egymástól;b) az olyan biztonsági és felügyeleti tevékenységek esetében, amelyek állandó jelenlétet igényelnek a vagyon- és személyvédelem érdekében, különösen a biztonsági őrök, gondnokok vagy biztonsági cégek esetében;c) olyan tevékenységek esetében, ahol folyamatos szolgálatra vagy termelésre van szükség, különösen a következők esetében:i. a kórházak vagy hasonló létesítmények, beleértve az orvos gyakornokok tevékenységét, továbbá bentlakásos intézmények és börtönök által nyújtott felvétellel, kezeléssel és/vagy gondozással kapcsolatos szolgáltatások;ii. kikötői vagy repülőtéri munkavállalók;iii. sajtó, rádió, televízió, filmgyártás, postai és távközlési szolgáltatások, mentő, tűzoltó és polgári védelmi szolgálatok;iv. gáz-, víz- és villamosenergia termelés, szállítás és elosztás, továbbá háztartási hulladékgyűjtés és hulladékégető üzemek;v. olyan iparágak, ahol a munkát műszaki okok miatt nem lehet megszakítani;vi. kutatási és fejlesztési tevékenységek;vii. mezőgazdaság;viii. a menetrendszerű városi tömegközlekedésben a személyszállításért felelős munkavállalók;d) ahol a tevékenység előreláthatóan hullámzó jellegű, különösen a következő területeken:i. mezőgazdaság;ii. idegenforgalom;iii. postai szolgáltatások;e) a vasúti szállításban munkát végzők esetén:i. az időszakos tevékenységet végzők;ii. a munkaidejüket vonatokon töltő munkavállalók;iii. akiknek a tevékenysége a közlekedési menetrendekhez, valamint a közlekedés folyamatosságának és rendszerességének biztosításához kapcsolódik."6. A 17. cikk (2) bekezdése a következőkkel egészül ki:"2.4. a 6. és a 16. cikk (2) bekezdése a orvos gyakornokok vonatkozásában:a) a 6. cikk tekintetében 2004. augusztus 1-jétől kezdődő ötéves átmeneti időszakra.i. A tagállamoknak, szükség esetén, további két évük van arra, hogy felmérjék, milyen nehézségeket jelent az egészségügyi szolgáltatások és orvosi ellátás megszervezésével és biztosításával kapcsolatos feladataik szempontjából a munkaidőre vonatkozó rendelkezések betartása. Az átmeneti időszak vége előtt legalább hat hónappal az érdekelt tagállam tájékoztatja indokairól a Bizottságot, hogy a Bizottság a megfelelő egyeztetések után, az információk beérkezését követően három hónapon belül, véleményt tudjon nyilvánítani. Ha a tagállam nem fogadja el a Bizottság véleményét, döntését igazolnia kell. A tagállam tájékoztatása és az indokolás, valamint a Bizottság véleménye megjelenik az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és azt megküldik az Európai Parlamentnek is.ii. A tagállamoknak, szükség esetén, további egy évük van arra, hogy felmérjék a fent említett feladatok ellátásával kapcsolatos nehézségeket. Ebben az esetben az i. pontban megállapított eljárást követik.Az átmeneti időszak során:iii. A tagállamok biztosítják, hogy az átmeneti időszak első három évében a heti átlagos munkaidő nem haladja meg az 58 órát, a következő két év alatt az 56 órát, és az esetlegesen még fennmaradó időszakban az 52 órát.iv. A munkaadó időben egyeztet a munkavállalók képviselőivel, hogy lehetőség szerint megállapodjanak az átmeneti időszak szabályozásáról. A iii. pontban megállapított kereteken belül egy ilyen megállapodás utalhat:- az átlagos heti munkaidőre az átmeneti időszakban; és- az átmeneti időszak végére az átlagos heti munkaidő 48 órára történő csökkentése érdekében megtenni kívánt intézkedésekre;b) a 16. cikk (2) bekezdésére tekintettel, feltéve hogy a hivatkozási időszak az a) bekezdés iii. pontjában megjelölt átmeneti időszak első része alatt nem haladja meg a 12 hónapot, majd azt követően a 6 hónapot.";7. Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:"17a. cikkUtazó munkavállalók és nyílt tengeri létesítményeken végzett tevékenység(1) A 3., 4., 5., és 8. cikket nem lehet alkalmazni utazó munkavállalókra.(2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a 17. cikk 2.2. bekezdésében megállapított körülmények kivételével, az utazó munkavállalók elegendő pihenőidőre legyenek jogosultak.(3) A munkavállalók biztonság- és egészségvédelmével kapcsolatos általános alapelvek teljesítése mellett-feltéve, hogy az érintett munkaadók és munkavállalók képviselői tárgyalásokat folytatnak, és erőfeszítéseket tesznek a szociális párbeszéd főbb formáinak előmozdítására, így a felek kívánsága esetén tárgyalásra-, a tagállamok objektív, technikai vagy munkaszervezési okokból a 16. cikk (2) bekezdésében említett hivatkozási időszakot 12 hónapra terjeszthetik ki olyan munkavállalók esetében, akik elsősorban nyílt tengeri tevékenységet végeznek.(4) A tagállamokkal, valamint közösségi szinten a munkaadók és a munkavállalók képviselőivel történt egyeztetést követően a Bizottság, 2005. augusztus 1-ig egészségügyi és biztonsági szempontból áttekinti a nyílt tengeren munkát végző munkavállalókra vonatkozó rendelkezéseket azért, hogy szükség esetén megfelelő módosításokat terjesszen elő.17b. cikkA tengerjáró halászhajók fedélzetén dolgozó munkavállalók(1) A 3., 4., 5., 6. és 8. cikket nem lehet alkalmazni a tagállamok zászlója alatt közlekedő tengerjáró halászhajók fedélzetén dolgozó munkavállalókra.(2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a tagállamok zászlója alatt közlekedő tengerjáró halászhajók munkavállalói elegendő pihenőidőre legyenek jogosultak, és hogy 12 hónapos hivatkozási időszakban a heti átlagos munkaidő ne lépje túl a 48 órát.(3) A (2), (4) és az (5) bekezdésben megállapított kereteken belül a tagállamok a munkavállalók biztonságának és egészségének védelme érdekében megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogya) adott időtartamban a munkaidő hosszát korlátozzák, vagyb) adott időtartamban a pihenőidő minimumát biztosítsák.Törvények, rendeletek, közigazgatási rendelkezések, kollektív szerződések vagy a szociális partnerek közötti megállapodások határozzák meg a munkaidő felső és a pihenőidő alsó határát.(4) A munkaidőt és a pihenőidőt a következőképpen korlátozzák:a) a munkaidő felső határa nem lehet több, mint:i. 24 órás időszak alatt 14 óra, ésii. 7 napos időszak alatt 72 óra;vagy(b) a pihenőidő alsó határa nem lehet kevesebb, mint:i. 24 órás időszak alatt 10 óraii. 7 napos időszak alatt 77 óra.(5) A pihenőidőt nem lehet kettőnél több részre osztani, amelyek közül az egyik legalább 6 óra hosszú, és két egymást követő pihenőidő között nem lehet több, mint 14 óra.(6) A munkavállalók biztonság- és egészségvédelmével kapcsolatos általános irányelveknek megfelelően, objektív, technikai vagy munkaszervezési okokból a tagállamok kivételeket tehetnek, beleértve a hivatkozási időszakok megállapítását is, a (2), (4) és az (5) bekezdésben említett korlátok tekintetében. Az ilyen kivételek, amennyire csak lehet, megfelelnek az előírt rendelkezéseknek, azonban figyelembe vehetik a gyakoribb vagy hosszabb szabadságot, vagy a munkavállalóknak nyújtott kompenzáló szabadságot. A kivételeket a következő módon kell meghatározni:i. törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések útján, feltéve hogy az érintett munkaadók és munkavállalók képviselői egyeztetéseket folytatnak, és erőfeszítések történnek a szociális párbeszéd főbb formáinak előmozdítására, vagyii. kollektív szerződések vagy a szociális partnerek megállapodásai útján.(7) A tengerjáró halászhajó kapitánya jogosult arra, hogy a fedélzeten lévő munkavállalókat a szükséges óraszámban munkára rendelje, ha az a hajó, a fedélzeten lévő személyek vagy a rakomány azonnali biztonsága érdekében szükséges, vagy abból a célból, hogy a tengeren bajban lévő más hajók vagy személyek részére segítséget nyújtson.(8) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a nemzeti jogszabályok vagy gyakorlat szerint az év egy meghatározott időszakában egy hónapnál hosszabb ideig nem hajózó tengerjáró halászhajók munkavállalói a 7. cikk értelmében ez alatt az időszak alatt menjenek szabadságra."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. augusztus 1-jétől megfeleljenek, vagy biztosítják, hogy legkésőbb eddig az időpontig a szociális partnerek megállapodásuk alapján bevezetik a szükséges intézkedéseket, miközben a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket, hogy a szociális partnerek számára lehetővé tegyék az ezen irányelvben előírt eredmények folyamatos biztosítását. Az orvos gyakornokok esetében ez a dátum 2004. augusztus 1. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy a változásokra tekintettel a munkaidő vonatkozásában eltérő törvényi, rendeleti vagy szerződéses rendelkezéseket hozzanak, amennyiben eleget tesznek az ezen irányelvben előírt minimumkövetelményeknek, azonban ennek az irányelvnek a végrehajtására hivatkozva nem csökkenthetik a munkavállalók számára biztosított általános védelem szintjét.(4) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen már elfogadtak vagy elfogadnak.3. cikkA tagállamokkal, valamint közösségi szinten a munkaadók és a munkavállalók képviselőivel történt egyeztetést követően a Bizottság, legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig egészségügyi és biztonsági szempontból áttekinti a tengerjáró halászhajókon munkát végző munkavállalókra vonatkozó rendelkezéseket, azért, hogy szükség esetén megfelelő módosításokat terjesszen elő.4. cikkA tagállamokkal, valamint közösségi szinten a munkaadók és a munkavállalók képviselőivel történt egyeztetést követően a Bizottság legkésőbb 2005. augusztus 1-jéig áttekinti a városi menetrendszerű tömegközlekedés munkavállalóira vonatkozó rendelkezéseket azért, hogy szükség esetén megfelelő módosításokat terjesszen elő az ágazat megfelelő szabályozásának biztosítására.5. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2000. június 22-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökJ. Sócrates[1] HL L 43. 1999.2.17., 1. o.[2] HL C 138. 1999.5.18., 33. o.[3] Az Európai Parlament 1999. április 14-i véleménye (HL C 219. 1999.7.30., 231. o.), a Tanács 1999. július 12-i közös álláspontja (HL C 249. 1999.9.1., 17. o.) és az Európai Parlament 1999. november 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2000. május 17-i határozata és a 2000. május 18-i határozata.[4] HL L 307. 1993.12.13., 18. o.[5] A Tanács 1999. június 21-i 1999/63/EK irányelve az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Egyesülete (ECSA) és az Európai Unió Szállítási Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége (FST) között a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról (HL L 167. 1999.7.2., 33. o.)[6] ECR [1996] I – 5755[7] HL L 167. 1999.7.2., 33. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2002/67/EK (2002. július 18.) irányelve a kinint és koffeint tartalmazó élelmiszerek címkézésérőlEGT vonatkozású szöveg.

text:
116                 HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             15/7. kötet
32002L0067
2002.7.19.                                  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA                                                   L 191/20
                                               A BIZOTTSÁG 2002/67/EK IRÁNYELVE
                                                             (2002. július 18.)
                                      a kinint és koffeint tartalmazó élelmiszerek címkézéséről
                                                         (EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,                                        (5)     A 2000/13/EK irányelv nem írja elő az összetevők jegyzé-
                                                                                kében az aromaanyagok kötelező, külön megemlítését. Az
                                                                                aromaanyagként használt kinint és a koffeint ebből kifo-
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,                         lyólag nem kell név szerint felsorolni az összetevők között.
                                                                                Ezenkívül még akkor sem követelmény annak feltüntetése,
tekintettel a 2001/101/EK bizottsági irányelvvel (1) módosított, az              hogy az érték magas-e, ha a koffeint megemlítik az össze-
élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonat-                  tevők jegyzékében.
kozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március
20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) , és
különösen annak 4. cikke (2) és (3) bekezdésére,                         (6)     Egyes tagállamok hoztak olyan nemzeti jogszabályokat,
                                                                                amelyek kötelezővé teszik a kinint és/vagy koffeint tartal-
                                                                                mazó élelmiszerek címkén ezen anyagok jelenlétének meg-
mivel:                                                                           említését, és bizonyos esetekben figyelmeztetéssel együtt a
                                                                                koffein mennyiségének feltüntetését is. Az eltérő nemzeti
                                                                                jogszabályok és alkalmazásuk gyakorlati problémákat
(1)    A kinint és a koffeint bizonyos élelmiszerek előállításához
                                                                                okoz az érintett élelmiszerek Közösségen belüli kereskedel-
       vagy előkészítéséhez aromaanyagként, vagy a koffein ese-
                                                                                mében.
       tében összetevőként használják fel. A legtöbb fogyasztó
       esetében valószínűleg ezen anyagok kis mennyiségben való
       jelenléte nem jár egészségügyi kockázattal.
                                                                         (7)     Ezért a Közösség valamennyi fogyasztója tájékoztatásának
                                                                                biztosítása, valamint a szóban forgó termékek szabad moz-
(2)    Az élelmiszerügyi tudományos bizottság következtetései                    gásának elősegítése céljából a kinint és a koffeint tartal-
       szerint toxikológiai szempontból a kinin keserűízű italok-                mazó élelmiszerek esetében összehangolt rendelkezések
       ban egy bizonyos felső hatáerérték alatt történő folyama-                 alkalmazására van szükség. Ezek a rendelkezések szüksé-
       tos használata nem kifogásolható. Előfordul azonban, hogy                 gessé teszik a 2000/13/EK irányelvben meghatározottakon
       a kinin fogyasztása bizonyos emberek részére egészségü-                   kívül további kötelező adatok feltüntetését a címkén.
       gyi okokból vagy az arra való túlérzékenység miatt nem
       javasolt.
                                                                         (8)     Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban
(3)    Az élelmiszerügyi tudományos bizottság az „energiaitalok-                 vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó
       ban” összetevőként használt koffeinről és egyéb anyagok-                  Bizottság véleményével,
       ról szóló, 1999. január 21-i véleményében a koffeinnel
       kapcsolatban azt a következtetést vonta le, hogy a terhes
       nők kivételével a felnőttek esetében az „energiaitalok” az        ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
       elfogyasztott teljes koffeinmennyiség olyan hányadát teszik
       ki, amely nem ad okot aggodalomra, feltéve azt, hogy az
       „energiaitalok” egyéb koffeinforrásokat helyettesítenek.                                          1. cikk
       Gyerekek esetében azonban egy bizonyos napi határérté-
       ket meghaladó koffeinfogyasztás átmeneti változásokat             A 2000/13/EK irányelv 6. cikke (6) bekezdése második
       okozhat a viselkedésben, úgymint fokozott izgatottság,            albekezdésének harmadik francia bekezdésétől eltérve, a
       ingerlékenység, idegesség vagy szorongás. Ezenkívül a             2000/13/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 2) pontjában
       Bizottság véleménye szerint terhes nők esetében mérsékelt         feltüntetett összetevők jegyzékében az élelmiszerek előállításához
       koffeinbevitel javasolt.                                          vagy előkészítéséhez aromaanyagként használt kinint és/vagy
                                                                         koffeint név szerint kell megemlíteni, közvetlenül az „ízesítés”
                                                                         kifejezés után.
(4)    Ezek a megállapítások szükségessé teszik az olyan címké-
       zést vagy egyéb jelzést, amely egyértelműen tájékoztatja a
       fogyasztót a kinin vagy a koffein élelmiszerben való jelen-                                       2. cikk
       létéről, valamint a koffein esetében figyelmeztetést tartal-
       maz és megjelöli a koffein mennyiségét, amennyiben az a
       természetes formájukban koffeint nem tartalmazó italok            (1) Amennyiben egy fogyasztásra szánt ital változtatás nélkül,
       esetében meghalad egy bizonyos határértéket.                      illetve a koncentrált vagy a szárított termék feloldása után eredet-
                                                                         től függetlenül 150 milligramm/litert meghaladó mennyiségben
                                                                         tartalmaz koffeint, a címkén az értékesített termék nevével egy
(1) HL L 310., 2001.11.28., 19. o.                                       látómezőben a következő szöveget kell feltüntetni: „Magas kof-
(2) HL L 109., 2000.5.6, 29. o.                                          feintartalom”.
 ---pagebreak--- 15/7. kötet          HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 117
A szöveg után zárójelben a 2000/13/EK irányelv 13. cikke (2)            amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek
bekezdésének megfelelően fel kell tüntetni a mg/100 ml mérték-          megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
egységben kifejezett koffeintartalmat.
                                                                        Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket,
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az olyan kávé, tea, vagy           azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos
kávé-, illetve teakivonat alapú italokra, amelyek esetében a név,       kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás
amely alatt a termék értékesítésre kerül, tartalmazza a „kávé” vagy     módját a tagállamok határozzák meg.
a „tea” szót.
                                                                                5. cikk
                              3. cikk
                                                                        Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való
(1) A tagállamok 2003. július 1-jétől engedélyezik az ennek az          kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását.
(2) A tagállamok 2004. július 1-jétől megtiltják az ennek az
irányelvnek nem megfelelő termékek forgalmazását.                                                     6. cikk
Az irányelvnek nem megfelelő, 2004. július 1-je előtt címkézett         Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
termékeket azonban a készletek kimerüléséig forgalomba lehet
hozni.
                                                                        Kelt Brüsszelben, 2002. július 18-án.
                              4. cikk                                                                   a Bizottság részéről
                                                                                David BYRNE
A tagállamok legkésőbb 2003. június 30-ig hatályba léptetik
azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket,                                            a Bizottság tagja