title: A Tanács irányelve (1989. november 21.) az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0608

Hivatalos Lap L 351 , 02/12/1989 o. 0034 - 0037 finn különkiadás fejezet 3 kötet 30 o. 0216  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 30 o. 0216

		A Tanács irányelve(1989. november 21.)az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről(89/608/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az agrárágazatban jelentős szabályokat vezettek be az állategészségügy és az állattenyésztés technológiai területén;mivel a közös agrárpolitika és a mezőgazdasági termékek közös piacának zavartalan működése, valamint az ilyen ellenőrzések alá tartozó termékek belső piacának megteremtése céljából a határokon folytatott állat-egészségügyi ellenőrzések várható megszüntetése szükségessé teszi az egyes tagállamoknak az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnológiai szabályok alkalmazásáért felelős hatóságai közötti együttműködés erősítését;mivel ezért célszerű olyan szabályok kialakítása, amelyek szerint a tagállamok illetékes hatóságainak kölcsönösen segítséget kell nyújtaniuk egymásnak, és együtt kell működniük a Bizottsággal az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnológiai szabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében, különösen az ilyen szabályok megsértésének megelőzése és feltárása, valamint az azokkal ellentétes vagy ilyennek tűnő gyakorlatok feltárása révén;mivel e szabályok megállapítása érdekében lehetőleg a 945/87/EGK rendelettel [4] módosított, a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság közötti, a vám- vagy mezőgazdasági jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében történő együttműködésről szóló, 1981. május 19-i 1468/81/EGK tanácsi rendeletben [5] megállapított közösségi rendelkezésekből célszerű kiindulni; mivel figyelembe kell venni az egészségügyi szabályok sajátosságait is,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz irányelv meghatározza, hogy a tagállamoknak az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnológiai jogszabályok ellenőrzésében illetékes hatóságai milyen formában működnek együtt más tagállamok hasonló intézményeivel és a Bizottság érintett szervezeti egységeivel az ilyen jogszabályok betartásának biztosítása érdekében.2. cikk(1) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:- "állat-egészségügyi jogszabályok": az állat-egészségügyi szektorral kapcsolatos közegészségi, az állatok, húsok és más állati eredetű termékek egészségügyi ellenőrzésére, valamint az állatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezéseket és a közösségi szabályok alkalmazásához hozzájáruló más rendelkezések,- "állattenyésztés-technológiai jogszabályok": az állattenyésztés-technológiai területre vonatkozó közösségi szabályok alkalmazásához kapcsolódó közösségi és más rendelkezések,- "megkereső hatóság": a tagállamnak az az illetékes hatósága, amely segítséget kér,- "megkeresett hatóság": a tagállamnak az az illetékes hatósága, amelytől segítséget kérnek.(2) A tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal az 1. cikkben említett illetékes hatóságok listáját.3. cikkAz ebben az irányelvben meghatározott segítségnyújtási kötelezettség nem vonatkozik az 1. cikkben említett illetékes hatóság által az igazságügyi hatóság felkérésére saját hatáskörében beszerzett információk vagy dokumentumok kiadására.Segítségnyújtási kérelem esetén azonban a 14. cikk sérelme nélkül az ilyen információkat vagy dokumentumokat minden olyan esetben kiadják, ahol az az igazságügyi hatóság, amellyel ez ügyben konzultálni kell, ehhez hozzájárulását adja.I. CÍMSegítségnyújtás kérelemre4. cikk(1) A megkereső hatóság megfelelően indokolt kérelmére a megkeresett hatóság:- közli a megkereső hatósággal a birtokában lévő vagy a (2) bekezdésben leírtak szerint általa beszerezhető valamennyi olyan információt, igazolást, iratot vagy azok hiteles másolatát, amelyek lehetővé teszik számára, hogy ellenőrizhesse az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnológiai ügyekben hozott jogszabályokban megállapított rendelkezések betartását,- lefolytatja a megkereső hatóság által megjelölt tények valós voltára vonatkozó megfelelő vizsgálatot, és tájékoztatja azt a vizsgálatok eredményéről, beleértve azokat az információkat is, amelyek a vizsgálatokhoz szükségesek voltak.(2) Ezen információk megszerzése érdekében a megkeresett hatóság vagy az általa megkeresett közigazgatási hatóság úgy jár el, mintha saját nevében vagy saját országa más hatóságának megkeresésére járna el.5. cikk(1) A megkereső hatóság kérelmére a megkeresett hatóság a saját országában hatályos szabályok betartása mellett értesíti vagy értesítteti a megkereső hatóságot az illetékes hatóságoktól származó, az állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnológiai jogszabályok alkalmazását érintő közigazgatási aktusokról vagy határozatokról.(2) Az értesítésre vonatkozó kérelmet a megkeresett hatóság kérésére a közlendő közigazgatási aktus vagy határozat tárgyának megjelölése mellett a megkeresett hatóság tagállamának hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén készült fordítás kíséri.6. cikkA megkereső hatóság kérelmére a megkeresett hatóság – amennyiben szabálytalanságok gyanúja merül fel – az illetékességi területén megfigyeli különösen az alábbiakat, vagy elrendeli azok megfigyelését, illetve annak megerősítését:a) létesítmények;b) olyan helyek, ahol árukészleteket gyűjtöttek össze;c) bejelentett árumozgások;d) szállítóeszközök.7. cikkA megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérelmére átadja valamennyi birtokában lévő vagy az általa a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban beszerzett információt, különösen a megkereső hatóság által feltárt és az állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnikai jogszabályokkal általa ellentétesnek vélt műveletekre vonatkozó jelentéseket és más iratokat, illetve az ilyen jelentések és iratok hiteles másolatait vagy kivonatait.II. CÍMÖnkéntes támogatás8. cikk(1) A tagállamok a (2) bekezdésben megállapítottak szerint előzetes engedély nélkül is együttműködnek más tagállamok illetékes hatóságaival.(2) A tagállamok illetékes hatóságai, amennyiben az állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnológiai ügyekben hozott jogszabályok betartásával kapcsolatban ezt hasznosnak ítélik:a) lehetőség szerint a 6. cikkben említett felügyeletet tartanak, vagy ilyen felügyelet fenntartásáról intézkednek;b) más tagállamok illetékes hatóságaival a lehető leghamarabb közlik valamennyi rendelkezésükre álló információt, különösen az állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnológiai jogszabályokkal ellentétes vagy a megkereső hatóság által ellentétesnek vélt műveletekre, különösen pedig az ilyen műveletek eszközeire és módszereire vonatkozó jelentéseket és más iratokat, illetve az ilyen jelentések és iratok hiteles másolatait vagy kivonatait.III. CÍMZáró rendelkezések9. cikk(1) A tagállamok illetékes hatóságai, amint rendelkezésükre áll, közlik a Bizottsággal:a) az általuk hasznosnak vélt valamennyi, az alábbiakra vonatkozó információt:- a vélhetően az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnológiai jogszabályokkal ellentétes ügyletek tárgyát képező áruk,- az ilyen jogszabályok megsértéséhez alkalmazott vagy vélhetően alkalmazott módszerek vagy eljárások;b) az említett jogszabályok alkalmazása során feltárt vagy javasolt, ezek hiányosságaira és joghézagaira vonatkozó információkat.(2) Amint rendelkezésére állnak, a Bizottság közli valamennyi tagállam illetékes hatóságával mindazon információt, amely lehetővé teszi az állat-egészségügyi és tenyésztéstechnológiai jogszabályok betartásának kikényszerítését.10. cikk(1) Amennyiben a tagállam illetékes hatóságai olyan műveletekről szereznek tudomást, amelyek az állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnológiai szabályokkal ellentétesek, vagy annak látszanak, és közösségi szinten különös jelentőséggel bírnak, így különösen:- ha ezek más tagállamokban mellékhatásokkal járnak vagy járhatnak, vagy- ha az említett hatóságok valószínűsítik, hogy hasonló műveleteket más tagállamokban is végeztek,az említett hatóságok hivatalból vagy a Bizottság indokolt kérelmére mielőbb közlik a Bizottsággal a tények megállapításához szükséges valamennyi információt, adott esetben iratok, illetve iratok másolata vagy kivonata formájában, annak érdekében, hogy a Bizottság összehangolhassa a tagállamok által megteendő lépéseket.Ezeket az információkat a Bizottság továbbítja más tagállamok illetékes hatóságai részére.(2) Az (1) bekezdésben említett, valószínűsíthetően az emberek egészségét veszélyeztető esetekre vonatkozó tájékoztatás más megelőzési módszer hiányában a felek és a Bizottság közötti egyeztetést követően alapos indoklással nyilvánosságra hozható.(3) A magánszemélyekre vagy jogi személyekre vonatkozó információk az (1) bekezdés rendelkezései alapján kizárólag olyan mértékben adhatók át, amely feltétlenül szükséges ahhoz, hogy az állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnológiai jogszabályokkal ellentétes műveletekre fel lehessen hívni a figyelmet.(4) Amennyiben egy tagállam illetékes hatóságai az (1) bekezdés rendelkezéseivel élnek, az érintett más tagállamok illetékes hatóságaival nem kell közölniük a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 9. cikkben említett információkat.11. cikkA Bizottság és a tagállamok az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság vagy az Állattenyésztési Állandó Bizottság keretében:- általánosságban megvizsgálják az ebben az irányelvben meghatározott kölcsönös támogatással kapcsolatos intézkedések működését,- a következtetések levonása céljából megvizsgálják a Bizottsággal a 9. és a 10. cikk értelmében közölt információkat és az ilyen közlések eljárásait.A vizsgálat eredményétől függően a Bizottság szükség esetén a hatályos közösségi rendelkezések módosítására vagy továbbiak megalkotására tesz javaslatot.12. cikkEnnek az irányelvnek az alkalmazásában a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket:a) az 1. cikkben említett illetékes hatóságok közötti zavartalan belső koordináció biztosítására;b) kölcsönös kapcsolataikban az általuk kifejezetten e célra felhatalmazott hatóságok közötti, az igényeknek megfelelő közvetlen együttműködés létrehozására.13. cikk(1) Ez az irányelv nem kötelezi a tagállamok illetékes hatóságait arra, hogy olyan esetekben is támogatást nyújtsanak egymásnak, amikor ez valószínűsíthetően sértené saját országuk közérdekét vagy más alapvető érdekeit.(2) A támogatás elutasítását meg kell indokolni.14. cikkAz ebben az irányelvben szabályozott iratok kiadása az ugyanilyen célokra szánt, bármely formában előállított számítógépes információk szolgáltatásával is helyettesíthető.15. cikk(1) Az ezen irányelv alapján bármely formában átadott valamennyi információ bizalmas jellegű. Ezek a hivatali titoktartási kötelezettség körébe tartoznak, és védelmük kiterjed mind az ilyen információkat megszerző tagállam nemzeti jogszabályaira, mind a közösségi testületekre alkalmazandó rendelkezések alapján biztosított védelemre.Az első albekezdésben említett információkat különösen nem szabad megküldeni más személyek számára azokon kívül, akiknek a tagállamokban vagy a közösségi intézményekben végzett munkája megköveteli, hogy azokhoz hozzájussanak. Ugyancsak nem használhatók fel az információk az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő célokra, kivéve, ha azinformációkat átadó hatóság ehhez kifejezetten hozzájárult, és ha abban a tagállamban, ahol az információt fogadó hatóság található, a hatályos rendelkezések nem tiltják ezek kiadását vagy felhasználását.Az ebben az irányelvben szabályozott információk kizárólag olyan mértékben adhatók át a megkereső hatóság számára, amennyiben az nem ellenkezik a tagállam vagy a megkeresett hatóság hatályos rendelkezéseivel.A tagállamok biztosítják, hogy a kölcsönös támogatási rendszer keretében kapott információk az ügy lezárása után is bizalmasak maradjanak.(2) Az (1) bekezdés nem képezi akadályát az ezen irányelv értelmében megszerzett információk felhasználásának olyan peres ügyekben vagy bírósági eljárásokban, amelyeket az állat-egészségügyi vagy állattenyésztési jogszabályok be nem tartása miatt, vagy a közösségi alapok sérelmére elkövetett szabálytalanságok megelőzésére és feltárására indítottak meg.Az ilyen célú felhasználásról haladéktalanul tájékoztatják annak a tagállamnak az illetékes hatóságát, amely ezeket az információkat átadta.16. cikkA tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és más tagállamokat a harmadik országok állat-egészségügyi hatóságaival megkötött kétoldalú kölcsönös támogatásra vonatkozó megállapodásokról.A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az általa harmadik országokkal kötött ilyen jellegű megállapodásokról.17. cikkA tagállamok kölcsönösen lemondanak az ezen irányelv alapján felmerülő költségek visszatérítéséről, kivéve adott esetben a szakértőknek kifizetett díjakat.18. cikkEz az irányelv nem érinti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó szabályoknak a tagállamokban történő alkalmazását.19. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek 1991. július 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.20. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. november 21-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Nallet[1] HL C 225., 1988.8.31., 4. o.[2] HL C 326., 1988.12.19., 28. o.[3] HL C 56., 1989.3.6., 7. o.[4] HL L 90., 1987.4.2., 3. o.[5] HL L 144., 1981.6.2., 1. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/78/EK irányelve ( 2009. július 13. ) a motorkerékpárok kitámasztószerkezetéről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               3.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 231/8

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/78/EK IRÁNYELVE

   (2009. július 13.)
   a motorkerékpárok kitámasztószerkezetéről
   (kodifikált változat)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A motorkerékpárok kitámasztószerkezetéről szóló, 1993. június 14-i 93/31/EGK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében az említett irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A 93/31/EGK irányelv egyike a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 2002. március 18-i 2002/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott, a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 1992. június 30-i 92/61/EGK irányelv szerinti EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapít meg a motorkerékpárok kitámasztószerkezetének kiképzését és felépítését illetően. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak, annak érdekében, hogy a 2002/24/EK irányelvben meghatározott EK-típus-jóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden járműtípus esetében. Következésképpen a 2002/24/EK irányelv által meghatározott, a járműrendszerekre, -alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

               (3)

               Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a motorkerékpárok kitámasztószerkezete EK-alkatrész-típusjóvhagyásának engedélyezését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés léptéke és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (4)

               Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében említett irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Ezt az irányelvet kell alkalmazni a 2002/24/EK irányelv 1. cikkében említett motorkerékpárok valamennyi típusának a kitámasztószerkezetére vonatkozóan.
   2. cikk
   A motorkerékpár kitámasztószerkezetekre vonatkozó EK-alkatrész-típusjóváhagyás megadásához szükséges eljárást, valamint e járművek szabad mozgásának feltételeit a 2002/24/EK irányelv II. és III. fejezete állapítja meg.
   3. cikk
   Az I. mellékletnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat a 2002/24/EK irányelv 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok a kitámasztószerkezetekkel kapcsolatos okokból:

               —

               nem tagadhatják meg motorkerékpár és segédmotoros kerékpár típusra vonatkozó EK-típusjóváhagyás megadását, vagy

               —

               nem tilthatják meg motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését,

         amennyiben a kitámasztószerkezetek megfelelnek ezen irányelv követelményeinek.
   (2)   A tagállamok megtagadják az EK-típusjóváhagyás megadását bármilyen új motorkerékpár típus vonatkozásában a kitámasztószerkezettel kapcsolatos okokból, ha ezen irányelv követelményei nem teljesülnek.
   (3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.
   5. cikk
   A II. melléklet A. részében említett irányelv által módosított 93/31/EGK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
   6. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt az irányelvet 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.
   7. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ERLANDSSON

      (1)  HL C 234., 2003.9.30., 20. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. szeptember 25-i véleménye (HL C 219. E, 2008.8.28., 66. o.) és a Tanács 2009. július 7-i határozata.

      (3)  HL L 188., 1993.7.29., 19. o.

      (4)  Lásd a II. melléklet A részét.

      (5)  HL L 124., 2002.5.9., 1. o.

      I. MELLÉKLET
      1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
      Ezen irányelv alkalmazásában:
      1.1.   „kitámasztószerkezet”: szilárdan a járműre erősített szerkezet, amellyel a jármű függőleges (vagy közel függőleges) parkolási helyzetben tartható, ha azt a vezetője leállítja;
      1.2.   „oldaltámasz”: olyan kitámasztószerkezet, amely, ha lehajtják, a járművet az egyik oldalon megtámasztja, úgy, hogy közben mind a két kerék érintkezésben marad a talajjal;
      1.3.   „középtámasz”: olyan kitámasztószerkezet, amely lehajtva úgy támasztja meg a járművet, hogy a jármű hosszanti középsíkjának mind a két oldalán egy vagy több érintkezési helyet képez a jármű és a talaj között;
      1.4.   „keresztdőlés (qn)”: a talaj tényleges lejtése (százalékban kifejezve), ha a jármű hosszanti középsíkjának és a felállítási felületnek a metszésvonala derékszögben áll a legnagyobb lejtés vonalára (1. ábra);
      1.5.   „hosszanti dőlés (ln)”: a felállítási felület tényleges lejtése (százalékban kifejezve), ha a jármű hosszanti középsíkja párhuzamosan áll a legnagyobb lejtés vonalával (2. ábra);
      1.6.   „a jármű hosszanti középsíkja”: a jármű hátsó kerekének hosszanti szimmetriasíkja.
      2.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

                  2.1.

                  Minden motorkerékpárt fel kell szerelni legalább egy kitámasztószerkezettel, hogy stabilitása (például parkolás közben) biztosítva legyen, ha azt nem egy személy vagy egy idegen segédeszköz tartja. Az ikerkerekes járműveket nem kell ellátni támasszal, de azoknak parkolási helyzetben (behúzott rögzítőfékkel) meg kell felelniük a 6.2.2. pont rendelkezéseinek.

                  2.2.

                  A járművet vagy oldaltámasszal, vagy középtámasszal, vagy akár mind a két kitámasztószerkezettel fel kell szerelni.

                  2.3.

                  Ha a kitámasztószerkezet a jármű alsó részén helyezkedik el, vagy a jármű aljára van felerősítve, akkor a kitámasztószerkezet külső végének (végeinek) a zárt, illetve menethelyzet eléréséhez hátra kell csapódnia (csapódniuk).

            3.   KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK
      3.1.   Oldaltámasz

      3.1.1.   Az oldaltámasznak:

                  3.1.1.1.

                  úgy kell megtámasztania a járművet, hogy a jármű oldalirányú stabilitása mind vízszintes, mind lejtős felületen biztosítva legyen, de ezáltal a járművet ne lehessen túldönteni (és ezzel az oldaltámasz felfekvési pontja körül felbillenteni), illetve túl könnyen visszahelyezni a függőleges helyzetbe és azon túldönteni (és ezen oldaltámasszal ellentétes oldal irányába billenteni);

                  3.1.1.2.

                  úgy kell megtámasztania a járművet, hogy annak stabilitása biztosítva legyen, ha a járművet a 6.2.2. pont szerinti lejtős felületen állítják le;

                  3.1.1.3.

                  automatikusan zárt, illetve menethelyzetbe kell tudnia csapódni hátrafelé:

                              3.1.1.3.1.

                              amint a jármű normális (függőleges) menethelyzetbe kerül;
                              vagy

                              3.1.1.3.2.

                              amint a járművet a vezetője szándékosan előretolja;

                  3.1.1.4.

                  tekintet nélkül a 3.1.1.3. pontban lévő rendelkezésekre, olyan kivitelezésűnek és szerkezetűnek kell lennie, hogy ne csapódjon fel automatikusan, ha a dőlésszöget nem szándékosan változtatják meg (például ha a járművet egy kívülálló személy kissé meglöki, vagy egy elhaladó jármű légárama hat rá):

                              3.1.1.4.1.

                              ha az oldaltámasz kihajtott, illetve parkolási helyzetben van;

                              3.1.1.4.2.

                              a járművet úgy döntik meg, hogy az oldaltámasz külső vége érintkezzék a talajjal;
                              és

                              3.1.1.4.3.

                              a jármű felügyelet nélkül parkol.

            3.1.2.   A 3.1.1.3. pontban lévő rendelkezések nem érvényesek azokra a járművekre, amelyek olyan kivitelezésűek, hogy a motorjukat mindaddig nem lehet elindítani, amíg az oldaltámasz ki van hajtva.
      3.2.   Középtámasz

      3.2.1.   A középtámasznak:

                  3.2.1.1.

                  úgy kell megtámasztania a járművet, hogy annak stabilitása biztosítva legyen, függetlenül attól, hogy egy kerék, két kerék vagy egy sem kerül a felállítási felülettel érintkezésbe; ez érvényes:

                              3.2.1.1.1.

                              a vízszintes felállítási felületre;

                              3.2.1.1.2.

                              lejtési viszonyok között;

                              3.2.1.1.3.

                              a 6.2.2. pontnak megfelelő lejtős tartófelületen;

                  3.2.1.2.

                  automatikusan zárt, illetve menethelyzetbe kell tudnia csapódni hátrafelé:

                              3.2.1.2.1.

                              amint a jármű úgy mozdul előre, hogy a középtámasz eltávolodik a felállítási felülettől.

            3.2.2.   A 3.2.1.2. pontban lévő rendelkezések nem érvényesek olyan járművekre, amelyek olyan kivitelezésűek, hogy a motorjukat nem lehet mindaddig elindítani, amíg a középtámasz ki van hajtva.
      4.   EGYÉB ELŐÍRÁSOK

                  4.1.

                  A járműveket ezenkívül fel lehet szerelni egy olyan jelzőlámpával, amely a menethelyzetben ülő vezető számára jól látható, és amely lámpa kigyullad, mihelyt zárulnak a gyújtás érintkezői, és tovább világít mindaddig, amíg a kitámasztószerkezet zárt, illetve menethelyzetben van.

                  4.2.

                  Minden kitámasztószerkezetet el kell látni egy tartóberendezéssel, amely azt zárt, illetve menethelyzetben tartja. Ez a berendezés a következő elemekből állhat:

                              —

                              két független szerkezetből, például két különálló rúgóból, vagy egy rúgóból és egy visszatartó szerkezetből (pl. egy szorítókapocs),
                              vagy

                              —

                              egyetlen szerkezetből, amely kifogástalan működést biztosít

                                          —

                                          a két támasszal ellátott járműveknél 10 000 normális igénybevételi cikluson keresztül,
                                          vagy

                                          —

                                          az egy támasszal ellátott járműveknél 15 000 normális igénybevételi cikluson keresztül.

            5.   STABILITÁSVIZSGÁLATOK
      5.1.   Annak a megállapítására, hogy egy támasz képes-e a 3. és 4. pontban meghatározottak szerint biztosítani egy jármű stabilitását, a következő vizsgálatokat kell végrehajtani:
      5.2.   A jármű állapota

                  5.2.1.

                  A járművet az üzemkész állapotának megfelelő tömeggel kell a vizsgálatnak alávetni.

                  5.2.2.

                  Az abroncsnyomásnak meg kell felelnie a gyártó által erre az állapotra ajánlott értéknek.

                  5.2.3.

                  Az erőátviteli berendezésnek üresjárati állásban vagy automatikus erőátviteli berendezés esetében, parkolási állásban (ha van) kell lennie.

                  5.2.4.

                  Ha a jármű fel van szerelve rögzítőfékkel, akkor ennek behúzott állapotban kell lennie.

                  5.2.5.

                  A kormányszerkezetnek reteszelt helyzetben kell lennie. Ha a kormányszerkezetet mind balra, mind jobbra történő kormánykitérés esetén reteszelni lehet, akkor a vizsgálatot mind a két helyzetben végre kell hajtani.

            5.3.   Vizsgálati terep

                  5.3.1.

                  A 6.1. pontban előirányzott vizsgálatokat sima, vízszintes terepen kell végrehajtani, ahol az alátámasztási felület kemény, száraz és homokmentes.

            5.4.   Vizsgálati eszközök

                  5.4.1.

                  A 6.2. pontban előírt vizsgálatokhoz szükség van egy parkolóplatformra.

                  5.4.2.

                  A parkolóplatformnak szilárd, sima és négyszögletes felülettel kell rendelkeznie, amely nem hajlik meg észrevehetően, ha a járművet ráállítják.

                  5.4.3.

                  A parkolóplatform felületének megfelelő csúszásgátló tulajdonságokkal kell rendelkeznie ahhoz, hogy a jármű ne csússzon meg a felállítási felületen a döntési és lejtési vizsgálatok alatt.

                  5.4.4.

                  A parkolóplatformnak olyan kivitelezésűnek kell lennie, hogy legalább a 6.2.2. pontban leírt kereszt- és hosszanti dőlési értékeket (qn ill. ln) be lehessen állítani.

            6.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK
      6.1.   Stabilitás vízszintes felállítási felületen
         (vizsgálat a 3.1.1.4. pont szerint)

                  6.1.1.

                  A vizsgálati terepen kihajtott, illetve parkolási helyzetbe hozzuk a jármű oldaltámaszát, és a járművet ráállítjuk az oldaltámaszra.

                  6.1.2.

                  Ezután úgy mozgatjuk a járművet, hogy a jármű hosszanti középsíkja és a felállítási felület közötti szög három fokkal megnőjön (a járművet a függőleges irányába visszük).

                  6.1.3.

                  Ennek a mozgásnak a következtében nem szabad az oldaltámasznak automatikusan zárt, illetve menethelyzetbe visszacsapódnia.

            6.2.   Stabilitás megdöntött tartófelületen
         (vizsgálat a 3.1.1.1., 3.1.1.2., 3.2.1.1.2. és 3.2.1.1.3. pont szerint)

                  6.2.1.

                  A járművet ráállítjuk a parkolóplatformra, és az oldaltámaszt – illetve külön a középtámaszt – kihajtott vagy parkolási helyzetbe hozzuk; a járművet ráállítjuk a kitámasztószerkezetre.

                  6.2.2.

                  A leállító platformot úgy kell megdönteni, hogy elérje az alábbi táblázatban megadott legkisebb keresztdőlésre (qn), és ezután, külön a legkisebb hosszanti dőlésre (ln) megadott értékeket:

                              Dőlés

                              Oldaltámasz

                              Középtámasz

                              Robogó

                              Motorkerékpár

                              Robogó

                              Motorkerékpár

                              qn (bal és jobb)

                              5 %

                              6 %

                              6 %

                              8 %

                              ln lefelé

                              5 %

                              6 %

                              6 %

                              8 %

                              ln felfelé

                              6 %

                              8 %

                              12 %

                              14 %

                        Lásd az 1a., 1b. és 2. ábrákat.

                  6.2.3.

                  Amennyiben egy jármű, amely megdöntött parkolóplatformon áll, a középtámaszra, valamint egy kerékre van leállítva, és ebben a helyzetben úgy megmarad, hogy a középtámasz, és vagy az első, vagy a hátsó kerék érintkezik a felállítási felülettel, akkor – amennyiben az e pont összes többi rendelkezése teljesül – a fent leírt vizsgálatokat csak abban a helyzetben kell végrehajtani, amelyben a jármű a középtámaszon és a hátsó keréken áll.

                  6.2.4.

                  Ha a parkolóplatformot minden előírt mértékben megdöntjük, és betartjuk a fenti előírásokat, a járműnek stabilan állva kell maradnia.

                  6.2.5.

                  E helyett az eljárás helyett az is megengedett, hogy a parkolóplatformot az előírt mértékben megdöntjük, mielőtt a járművet arra ráállítjuk.

            1a.   ábra

         Keresztdőlés

      1b.   ábra

         Keresztdőlés

      2.   ábra

         Hosszanti dőlés felfelé

         Hosszanti dőlés lefelé

         1. függelék

            Adatközlő lap a motorkerékpárok kitámasztószerkezetéhez

         (az EK-alkatrész-típusjóváhagyási kérelemhez kell csatolni, ha azt a jármű EK-típusjóváhagyása iránti kérelmétől elkülönülten nyújtják be)
         Sorszám (a kérelmező adja meg): …
         A motorkerékpárok kitámasztószerkezetére vonatkozó EK-alkatrész-típusjóváhagyási kérelemnek tartalmaznia kell a 2002/24/EK irányelv II. mellékletének következő pontjaiban meghatározott adatokat:

                     —

                     1. rész, A. szakasz, pontok:

                                 —

                                 0.1.

                                 —

                                 0.2.

                                 —

                                 0.4-től 0.6-ig

                                 —

                                 2.1.

                                 —

                                 2.1.1.

                     —

                     1. rész, B. szakasz, pont:

                                 —

                                 1.3.1.

         2. függelék

      II. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ

         A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása

      (az 5. cikkben említettek szerint)

                  A Tanács 93/31/EGK irányelve

                  (HL L 188., 1993.7.29., 19. o.)

                  A Bizottság 2000/72/EK irányelve

                  (HL L 300., 2000.11.29., 18. o.)

            B.   RÉSZ

         A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

      (az 5. cikkben említettek szerint)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  Alkalmazás napja

                  93/31/EGK

                  1994. december 14.

                  1995. június 14. (1)

                  2000/72/EK

                  2001. december 31.

                  2002. január 1. (2)

         (1)  Összhangban a 93/31/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével:

         „Az első albekezdésben említett időponttól a tagállamok, a kitámasztószerkezetre hivatkozva, nem tilthatják meg azoknak a járműveknek az első forgalomba helyezését, amelyek ennek az irányelvnek megfelelnek.”

      Az említett időpont 1994. december 14.; lásd a 93/31/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdését.

         (2)  Összhangban a 2000/72/EK irányelv 2. cikkével:

         „(1)   2002. január 1-jei hatállyal a tagállamok a kitámasztószerkezetekkel kapcsolatos okokból:

                     —

                     nem tagadhatják meg motorkerékpár és segédmotoros kerékpár típusra vonatkozó EK-típusjóváhagyás megadását, és

                     —

                     nem tilthatják meg motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését,

               amennyiben a kitámasztószerkezetek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 93/31/EGK irányelv követelményeinek.
         (2)   2002. július 1-jei hatállyal a tagállamoknak meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyás megadását bármilyen új típusú motorkerékpár vonatkozásában kitámasztószerkezettel kapcsolatos okokból, ha az ezen irányelvvel módosított 93/31/EGK irányelv követelményei nem teljesülnek.”

      III. MELLÉKLET

         MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  A 93/31/EGK irányelv

                  A 2007/72/EK irányelv

                  Ezen irányelv

                  1., 2. és 3. cikk

                  1., 2. és 3. cikk

                  4. cikk (1) bekezdés

                  —

                  2. cikk (1) bekezdés

                  4. cikk (1) bekezdés

                  2. cikk (2) bekezdés

                  4. cikk (2) bekezdés

                  4. cikk (2) bekezdés

                  4. cikk (3) bekezdés

                  —

                  5. cikk

                  —

                  6. cikk

                  5. cikk

                  7. cikk

                  Melléklet

                  I. melléklet

                  1. függelék

                  1. függelék

                  2. függelék

                  2. függelék

                  —

                  II. melléklet

                  —

                  III. melléklet


title: A Tanács 2005/47/EK irányelve (2005. július 18.) az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a vasúti szektorban a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodásról#Megállapodás az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között, a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól

text:
               27.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 195/15

      A TANÁCS 2005/47/EK IRÁNYELVE

   (2005. július 18.)
   az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a vasúti szektorban a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodásról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 139. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat és elveket, és célja az, hogy biztosítsa a 31. cikkének való teljes megfelelést, amely előírja, hogy minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez, illetve a munkaidő felső határának korlátozásához, a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz.

               (2)

               A szociális partnerek a Szerződés 139. cikke (2) bekezdésének megfelelően együttesen kérhetik, hogy a közösségi szinten megkötött megállapodásokat a Tanács által a Bizottság javaslatára hozott határozattal hajtsák végre.

               (3)

               A Tanács elfogadta a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 1993. november 23-i 93/104/EK irányelvet (1). A vasúti közlekedés a fenti irányelv hatálya alól kizárt tevékenységi ágazatok között szerepelt. A korábban kizárt ágazatok és tevékenységek szabályozása érdekében az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a 93/104/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2000/34/EK irányelvet (2).

               (4)

               Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK irányelvet (3), amely egységes szerkezetbe foglalta és hatályon kívül helyezte a 93/104/EK irányelvet.

               (5)

               A 2003/88/EK irányelv kimondja, hogy az irányelv 3., 4., 5., 8. és 16. cikkétől el lehet térni azoknál a vasúti szállítási szektorban munkát végző személyek esetében, akik munkaidejüket vonatokon töltik.

               (6)

               Az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) tájékoztatták a Bizottságot azon szándékukról, hogy a Szerződés 139. cikke (1) bekezdésének megfelelően tárgyalásokba kezdenek.

               (7)

               A fenti szervezetek 2004. január 27-én megállapodást kötöttek a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól (a továbbiakban: a megállapodás).

               (8)

               A megállapodás együttes kérelmet tartalmaz, amely a Bizottságot felkéri arra, hogy a Szerződés 139. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Tanács által a Bizottság javaslatára hozott határozattal hajtsa végre a megállapodást.

               (9)

               A 2003/88/EK irányelv – az ezen irányelvben és a csatolt megállapodásban foglalt specifikusabb rendelkezések kivételével – alkalmazható a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalókra.

               (10)

               A Szerződés 249. cikke értelmében az irányelv a legmegfelelőbb jogi aktus a megállapodás végrehajtására.

               (11)

               Mivel a vasúti szállítási ágazat belső piacának megvalósítását és az ott uralkodó versenyfeltételeket tekintetbe véve ezen irányelv célját – az egészség és a biztonság védelmét – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az a rendelet hordereje és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (12)

               Az európai vasúti ágazat fejlődése a jelenlegi és az új szereplők szerepének szigorú ellenőrzését kívánja meg az egész Közösség harmonikus fejlődése biztosításának érdekében. Ezen a területen az európai szociális párbeszédnek tükröznie kell és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie ezt a fejlődést.

               (13)

               Ez az irányelv lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy a megállapodás azon fogalmait, amelyeket abban külön nem határoztak meg, a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban határozzák meg, ahogyan ez a szociálpolitikával kapcsolatos, hasonló fogalmakat alkalmazó egyéb irányelvek esetében fennáll, feltéve ha a fent említett fogalommeghatározások összeegyeztethetők a megállapodással.

               (14)

               A Bizottság az 1998. május 20-i, „Az európai szintű szociális párbeszéd kiigazítása és előmozdítása” című közleményével összhangban, a szerződő felek reprezentatív jellegének és a megállapodás valamennyi szakasza jogszerűségének figyelembevételével dolgozta ki irányelvjavaslatát; az aláíró felek megfelelően képviselik a vasúttársaságok által nyújtott, határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó vasúti munkavállalókat.

               (15)

               A Bizottság az irányelvre vonatkozó javaslatát a Szerződés 137. cikkének (2) bekezdésével összhangban dolgozta ki, amely kimondja, hogy a szociális ügyekkel kapcsolatos irányelvek „nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését”.

               (16)

               Ez az irányelv és a megállapodás minimumszabályokat rögzít; a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kedvezőbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be.

               (17)

               A Bizottság a megállapodás végrehajtására vonatkozó irányelvjavaslat szövegének megküldésével tájékoztatta az Európai Parlamentet, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát.

               (18)

               Az Európai Parlament 2005. május 26-án állásfoglalást fogadott el a szociális partnerek megállapodásáról.

               (19)

               A megállapodás végrehajtása hozzájárul a Szerződés 136. cikkében meghatározott célok megvalósításához.

               (20)

               A jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (4) (34) bekezdésével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra saját táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben kimutatják a kölcsönhatást ezen irányelv és az átültető rendelkezések között,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Ezen irányelv célja az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között 2004. január 27-én létrejött, a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodás végrehajtása.
   A megállapodás szövegét csatolták ezen irányelvhez.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok az ezen irányelvben meghatározott rendelkezéseknél kedvezőbb rendelkezéseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be.
   (2)   Ezen irányelv végrehajtása semmilyen körülmények között sem adhat alapot a munkavállalók védelmének az ezen irányelv által szabályozott területeken már elért általános szintjéhez képest történő csökkentésére. Ez nem sérti a tagállamok és/vagy a szociális partnerek jogait arra vonatkozóan, hogy – a változó körülményeket tekintetbe véve – az irányelv elfogadásának idején érvényes rendelkezésektől eltérő jogalkotási, szabályozási vagy szerződéses rendelkezéseket állapítsanak meg, feltéve hogy az ezen irányelvben meghatározott minimumkövetelmények teljesülnek.
   3. cikk
   A megállapodás – az aláíró felek általi nyomon követésről és értékelésről szóló – rendelkezéseinek sérelme nélkül a Bizottság a szociális partnerekkel folytatott európai szintű konzultációt követően 2011. július 27-ig jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról a vasúti ágazat fejlődésével összefüggésben.
   4. cikk
   A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv értelmében hozott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és minden szükséges intézkedést meghoznak ezek alkalmazásának biztosítására. A jogkövetkezményeknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről legkésőbb 2008. július 27-ig, valamint minden további módosításról megfelelő időn belül értesítik a Bizottságot.
   5. cikk
   A tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2008. július 27-ig megfeleljenek, vagy biztosítják azt, hogy a szociális partnerek legkésőbb az említett időpontig megállapodás útján elfogadják a szükséges rendelkezéseket. A rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   A tagállamok elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az ezen irányelv által megkövetelt eredményeket bármikor biztosítani tudják, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen tartalmú hivatkozást kell fűzni. A hivatkozáshoz szükséges rendelkezéseket a tagállamok fogadják el.
   6. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.
   7. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. július 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         M. BECKETT

      (1)  HL L 307., 1993.12.13., 18. o. A 2000/34/EK irányelvvel módosított irányelv.

      (2)  HL L 195., 2000.8.1., 41. o.

      (3)  HL L 299., 2003.11.18., 9. o.

      (4)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

         MEGÁLLAPODÁS

      az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között, a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól
      TEKINTETTEL:

                  —

                  a vasúti szállítás fejlődésére, amely a rendszer korszerűsítését és a transzeurópai forgalom, és ennek következtében az interoperábilis szolgáltatások fejlesztését teszi szükségessé,

                  —

                  a határokon átnyúló biztonságos forgalom fejlesztésének és a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók egészsége és biztonsága védelmének szükségességére,

                  —

                  a kizárólag a munkafeltételek terén fennálló különbségeken alapuló verseny elkerülésének szükségességére,

                  —

                  az Európai Unión belüli vasúti szállítás fejlesztésének szükségességére,

                  —

                  arra az elképzelésre, hogy ezek a célkitűzések a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazásának egységes minimumfeltételeire vonatkozó közös szabályok megállapításával érhetők el,

                  —

                  arra a meggyőződésre, hogy az ilyen munkavállalók létszáma az elkövetkezendő években növekedni fog,

                  —

                  az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 138. cikkére és 139. cikke (2) bekezdésére,

                  —

                  a (2000/34/EK irányelvvel módosított) 93/104/EK irányelvre és különösen annak 14. és 17. cikkére,

                  —

                  a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló egyezményre (Róma, 1980. június 19.),

                  —

                  arra, hogy a Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az európai szinten megkötött megállapodásokat az aláíró felek együttes kérelmére, a Tanács által a Bizottság javaslata alapján hozott határozattal kell végrehajtani,

                  —

                  arra, hogy az aláíró felek kifejezik ez iránti kérelmüket,

            AZ ALÁÍRÓ FELEK A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. szakasz
      Hatály
      Ezt a megállapodást a vasúttársaságok által nyújtott, határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó vasúti munkavállalókra kell alkalmazni.
      A határokon átnyúló helyi és regionális utasforgalom és a határ 15 kilométeres körzetét át nem lépő határokon átnyúló áruszállítási forgalom, valamint a mellékletben felsorolt hivatalos határállomások közötti forgalom tekintetében ezen megállapodás alkalmazása szabadon választható.
      Szabadon választható a megállapodás alkalmazása a határokon átnyúló vonalakon közlekedő azon vonatok tekintetében is, amelyek ugyannak a tagállamnak az infrastruktúrájáról indulnak és arra érkeznek, és amelyek a másik tagállam infrastruktúráját megállás nélkül használják (ami következésképpen belföldi szállítási műveletnek tekinthető).
      Ami a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalókat illeti, a 93/104/EK irányelvet nem kell alkalmazni azokra a szempontokra, amelyek tekintetében ez a megállapodás egyedibb rendelkezéseket tartalmaz.
      2. szakasz
      Fogalommeghatározások
      Ennek a megállapodásnak az alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

                  1.

                  „határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatások”: azok a határokon átnyúló szolgáltatások, amelyekhez a vasúttársaságoktól legalább kettő, a 2001/14/EK irányelvben előírt biztonsági tanúsítványt kérnek;

                  2.

                  „határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállaló”: minden olyan munkavállaló, aki a napi munkaidőn belül egy óránál hosszabb időre határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokra beosztott vonatszemélyzet tagja;

                  3.

                  „munkaidő”: az az időtartam, amely alatt a munkavállaló munkában van, a munkáltató rendelkezésére áll, és tevékenységét vagy feladatát végzi a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően;

                  4.

                  „pihenőidő”: az az időtartam, amely nem minősül munkaidőnek;

                  5.

                  „éjszakai idő”: az a nemzeti jog által meghatározott időtartam, amely nem kevesebb mint 7 óra, és amely minden esetben magában foglalja az éjfél és 5.00 közötti időszakot;

                  6.

                  „éjszakai műszak”: éjszakai időben legalább 3 munkaórán keresztül tartó műszak;

                  7.

                  „lakóhelyen kívüli pihenőidő”: napi pihenőidő, amely az utazó munkavállaló rendes lakóhelyén nem vehető igénybe;

                  8.

                  „járművezető”: olyan munkavállaló, akinek feladata vontatóegység működtetése;

                  9.

                  „vezetési idő”: olyan ütemezett tevékenység időtartama, amely alatt a járművezető a vontatóegységért felel, kivéve a vontatóegység üzembe helyezésére és üzemen kívül helyezésére betervezett időt, de beleértve az olyan beütemezett megszakításokat, amikor a járművezető a vontatóegységért továbbra is felelős.

            3. szakasz
      Lakóhelyi napi pihenőidő
      A lakóhelyi napi pihenőidő hossza 24 órás időszakonként megszakítás nélkül minimum 12 óra.
      Ez azonban 7 napos időszakonként egy alkalommal megszakítás nélküli minimum 9 órára csökkenthető. Ebben az esetben a csökkentett pihenőidő és a 12 óra közötti különbségnek megfelelő óraszámot a következő lakóhelyi napi pihenőidőhöz kell hozzáadni.
      Jelentős mértékben csökkentett napi pihenőidő nem ütemezhető két lakóhelyen kívüli napi pihenőidő közé.
      4. szakasz
      Lakóhelyen kívüli napi pihenőidő
      A lakóhelyen kívüli pihenőidő hossza 24 órás időszakonként megszakítás nélkül minimum 8 óra.
      A lakóhelyen kívüli napi pihenőidőt lakóhelyi napi pihenőidőnek kell követnie (1).
      Ajánlott figyelmet fordítani a lakóhelyen kívüli pihenőidejét töltő utazó munkavállaló szálláshelyének kényelmére.
      5. szakasz
      Munkaközi szünetek
      a)   Járművezetők
      Ha a járművezető munkaidejének hossza meghaladja a 8 órát, a munkanap folyamán legalább 45 perces szünetet kell tartania.
      vagy
      Ha a munkaidő hossza 6 óra és 8 óra közötti, a szünetnek legalább 30 perc időtartamúnak kell lennie, és azt a munkanap folyamán kell igénybe venni.
      A munkaközi szünet időpontjának és időtartamának megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy a munkavállaló ténylegesen kipihenhesse magát.
      A vonat késése esetén a szünetet a munkanap folyamán ki lehet igazítani.
      A szünet egy részét a munkaidő harmadik és hatodik órája között kell kiadni.
      Az 5. szakasz a) pontját nem kell alkalmazni, ha második járművezető is van. Ebben az esetben a szünet kiadásának feltételeit nemzeti szinten határozzák meg.
      b)   Kísérőszemélyzet
      A kísérőszemélyzet számára legalább 30 perces szünetet kell biztosítani, ha a munkaidő 6 óránál hosszabb.
      6. szakasz
      Heti pihenőidő
      A határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállaló hétnapos időszakonként minimum 24 óra időtartamú megszakítás nélküli heti pihenőidőre jogosult, amelyhez hozzá kell adni a fenti 3. szakaszban említett 12 órás napi pihenőidőt.
      Az utazó munkavállaló évente 104 huszonnégy órás pihenőidővel rendelkezik, beleértve az 52 huszonnégy órás heti pihenőidőt,
      amely magában foglal:

                  —

                  12 kétnapos pihenőidőt (48 óra, amelyhez hozzá kell adni egy 12 órás napi pihenőidőt), amely a szombatot és a vasárnapot is magában foglalja;
                  és

                  —

                  12 kétnapos pihenőidőt (48 óra, amelyhez hozzá kell adni egy 12 órás napi pihenőidőt), annak biztosítéka nélkül, hogy ebbe egy szombati vagy egy vasárnapi nap is beletartozik.

            7. szakasz
      Vezetési idő
      A 2. szakaszban meghatározott vezetési idő hossza két napi pihenőidő között nappali műszak esetében nem haladhatja meg a 9 órát, éjjeli műszak esetében pedig a 8 órát.
      A maximális vezetési idő hossza kéthetes időszakonként 80 órára korlátozódik.
      8. szakasz
      Ellenőrzés
      Az ebben a megállapodásban foglalt rendelkezések betartásának figyelemmel kísérése érdekében a utazó munkavállalók napi munka- és pihenőidejét feltüntető nyilvántartást kell vezetni. A tényleges munkaidővel kapcsolatos adatokat rendelkezésre kell bocsátani. A nyilvántartást a társaságnak legalább egy évig meg kell őriznie.
      9. szakasz
      Csökkentést kizáró rendelkezés
      Ezen irányelv végrehajtása semmi esetre sem adhat alapot a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalóknak biztosított védelem már elért általános szintjének csökkentésére.
      10. szakasz
      A megállapodás nyomon követése
      Az aláíró felek a megállapodás végrehajtását és alkalmazását a 98/500/EK bizottsági határozatnak megfelelően létrehozott vasúti ágazati párbeszédbizottság keretében követik nyomon.
      11. szakasz
      Értékelés
      A felek e megállapodás rendelkezéseit két évvel az aláírását követően – a határokon átnyúló interoperábilis szállítási szolgáltatások fejlődése terén szerzett első tapasztalatok tükrében – értékelik.
      12. szakasz
      Felülvizsgálat
      A felek a fenti rendelkezéseket az e megállapodást hatályba léptető tanácsi határozatban megállapított végrehajtási határidő lejártától számított két éven belül felülvizsgálják.

         Kelt Brüsszelben, 2004. január 27-én.

               a CER nevében

            Giancarlo CIMOLI

               elnök

            Johannes LUDEWIG

               ügyvezető igazgató

            Francesco FORLENZA

               a humánerőforrás-igazgatók csoportjának elnöke

            Jean-Paul PREUMONT

               szociális tanácsadó

               az ETF nevében

            Norbert HANSEN

               a vasúti részleg elnöke

            Jean-Louis BRASSEUR

               a vasúti részleg alelnöke

            Doro ZINKE

               főtitkár

            Sabine TRIER

               politikai titkár

         (1)  A felek egyetértenek abban, hogy a két egymást követő lakóhelyen kívüli pihenőidőről, valamint a lakóhelyen kívüli pihenőidő kompenzálásáról a szociális partnerek – adott esetben a vasútvállalat szintjén vagy nemzeti szinten – tárgyalásokat folytathassanak. Az egymást követő lakóhelyen kívüli pihenőidők számának, valamint a lakóhelyen kívüli pihenőidő kompenzálásának kérdését európai szinten az e megállapodás aláírását követő két év múlva tárgyalják újra.

         MELLÉKLET
         Azon 15 kilométeres körzeten túli hivatalos határátkelők listája, amelyekre e megállapodás alkalmazása nem kötelező

                     RZEPIN (PL)

                     TUPLICE (PL)

                     ZEBRZYDOWICE (PL)

                     DOMODOSSOLA (IT)


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... IRÁNYELVE a játékokban található vegyi anyagokra vonatkozó egyedi határértékek elfogadása céljából a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete C. függelékének a biszfenol-A tekintetében történő módosításáról

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... IRÁNYELVE

               (2017.5.24.)

               a játékokban található vegyi anyagokra vonatkozó egyedi határértékek elfogadása céljából a játékok biztonságáról szóló 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete C. függelékének a biszfenol-A tekintetében történő módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  1
                és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A 2009/48/EK irányelv követelményeket határoz meg az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                értelmében rákkeltőnek, mutagénnek vagy reprodukciót károsítónak minősülő vegyi anyagok tekintetében. A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függeléke egyedi határértékeket állapít meg a 36 hónaposnál fiatalabb gyermekek általi használatra szánt játékokban vagy más, szájba vehető játékokban használt vegyi anyagok tekintetében.

               (2)A biszfenol-A-ra (CAS-szám: 80-05-7) vonatkozó egyedi határérték 0,1 mg/l (kioldódási határérték). Az EN 71-10:2005 (minta előkészítése) és az EN 71-11:2005 (mérés) európai szabvány határozza meg a vonatkozó vizsgálati módszereket.

               (3)Az EN 71-10:2005 szabvány szerint a játék anyagát 10 cm2-en 100 ml vízzel kell egy órán keresztül extrahálni. A 0,1 mg/l egyedi határértéknek való megfelelés azt jelenti, hogy az extrahálás alatt legfeljebb 0,01 mg biszfenol-A oldódhat ki a játék anyagából.

               (4)A Bizottság létrehozta a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoportot, amelynek feladata, hogy a játékok biztonságával kapcsolatos jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések előkészítése során tanácsokkal lássa el az Európai Bizottságot. A szakértői csoport vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoportjának feladata az, hogy a játékokban felhasználható vegyi anyagok tekintetében adjon tanácsot a Bizottságnak. A játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoportja 2015. október 1-i ülésén úgy ítélte meg, hogy egy olyan 10 kg testtömegű gyermek esetében, aki a játékot napi 3 órán keresztül veszi szájba, a fent ismertetett egyedi határérték és vizsgálati módszerek alkalmazásával kapott expozíció 3 mikrogramm/testtömegkilogramm/nap.

               (5)A biszfenol-A-ra vonatkozó új adatok és a továbbfejlesztett módszerek alapján az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testülete (a továbbiakban: CEF-panel) 4 mikrogramm/testtömegkilogramm/nap értékű „ideiglenes” tolerálható napi bevitelt (TDI) állapított meg a biszfenol-A esetében
                  3
               . Az Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatala nemzeti toxikológiai programjának keretében jelenleg folyamatban lévő, a biszfenol-A-nak prenatális és posztnatális szakaszban kitett patkányok hosszú távú vizsgálatának eredményére várva a CEF-panel a TDI értéket ideiglenesnek minősítette.

               (6)A fentiekre való tekintettel a játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport vegyi anyagokkal foglalkozó alcsoportja 2015. október 1-i ülésén azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a játékokban előforduló biszfenol-A-nak, az EN 71-10:2005 és az EN 71-11:2005 szabvány szerint vizsgált mennyiségére vonatkozó határérték – egy 10 kg testtömegű gyermeket feltételezve, aki a 10 cm2 felületű játékot napi 3 órán keresztül veszi szájba, továbbá az ideiglenes TDI 10 %-át vonatkoztatva a gyermekek játékokban előforduló biszfenol-A-nak való kitettségére – 0,04 mg/l (kioldódási határérték) legyen. A játékok biztonságával foglalkozó szakértői csoport 2016. január 14-i ülésén támogatta ezt az ajánlást.

               (7)Noha a 10/2011/EU bizottsági rendelet
                  4
                egyedi határértéket határoz meg az élelmiszerrel érintkező egyes anyagokban monomerként felhasznált biszfenol-A tekintetében, valamint megtiltja a biszfenol-A csecsemőknek szánt polikarbonát cumisüvegek előállítására való felhasználását, a kioldódási határérték megállapításakor és a tilalom előírásakor alapul vett alapfeltételezések különböznek a játékokban előforduló biszfenol-A-ra vonatkozó kioldódási határérték meghatározásakor alkalmazottaktól.

               (8)A rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok fényében, valamint figyelembe véve a játékok és az élelmiszerrel érintkező anyagok közötti különbségeket, a játékokban előforduló biszfenol-A-ra jelenleg vonatkozó egyedi határérték túl magas és felülvizsgálatra szorul.

               (9)A tudományos fórumok jelenleg vizsgálják a biszfenol-A hatásait. Noha lehetséges, hogy a kioldódási határértéket felül kell vizsgálni, ha a jövőben új, releváns tudományos adatok válnak elérhetővé, az aktuális tudományos ismereteket tükröző határértéket a gyermekek megfelelő védelmének biztosítása érdekében meg kell állapítani.

               (10)A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függelékét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az 2009/48/EK irányelv 47. cikke alapján létrehozott játékbiztonsági bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

               1. cikk

               A 2009/48/EK irányelv II. mellékletének C. függelékében a táblázat biszfenol-A-ra vonatkozó bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

                        „Biszfenol-A

                        80-05-7

                        0,04 mg/l (kioldódási határérték) az EN 71-10:2005 és az EN 71-11:2005 szabványban meghatározott módszerek szerint mérve.”

               2. cikk

               (1)
                     A tagállamok legkésőbb [Fill in date falling 18 months after publication in the OJ]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

               Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok [Fill in a date which is one day later than the date set out in the first subparagraph]-tól/-től alkalmazzák.

               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)
                     A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

               3. cikk

               Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, 2017.5.24.-én.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

                     (3)
                  Az EFSA-nak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testülete (CEF) (2015) Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of bisphenol A (BPA) in foodstuffs: PART II - Toxicological assessment and risk characterisation (Tudományos vélemény a biszfenol-A [BPA] élelmiszerekben való előfordulásának közegészségügyi kockázatairól: II. RÉSZ: Toxikológiai értékelés és kockázatjellemzés). EFSA Journal 2015;13(1):3978, 196. o.
                  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/3978part2.pdf
                   .

                     (4)
                  A Bizottság 2011. január 14-i 10/2011/EU rendelete az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról (HL L 12., 2011.1.15., 1. o.).


title: A Bizottság 2003/121/EK irányelve (2003. december 15.) az élelmiszerekben található egyes szennyező anyagok értékének hatósági ellenőrzésére alkalmazható mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló 98/53/EK irányelv módosításárólEGT-vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0121

Hivatalos Lap L 332 , 19/12/2003 o. 0038 - 0040

		A Bizottság 2003/121/EK irányelve(2003. december 15.)az élelmiszerekben található egyes szennyező anyagok értékének hatósági ellenőrzésére alkalmazható mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló 98/53/EK irányelv módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezetéséről szóló, 1985. december 20-i 85/591/EGK tanácsi irányelvre [1], és különösen annak 1. cikkére,mivel:(1) A legutóbb az 1425/2003/EK rendelettel [2] módosított, az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági rendelet [3] az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett kukoricára vonatkozóan sajátos legmagasabb határértékeket állapít meg.(2) A mintavétel módja döntő szerepet játszik a tételben rendkívül egyenetlenül eloszló aflatoxin-tartalom meghatározásának pontosságában. A 2002/27/EK irányelvvel [4] módosított 98/53/EK bizottsági irányelvet [5] úgy kell módosítani, hogy az irányelvbe bekerüljenek az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett kukoricára vonatkozó sajátos rendelkezéseket.(3) Kiemelkedően fontos a vizsgálati eredmények egységes jelentése és értékelése annak érdekében, hogy a végrehajtás módja Unió-szerte összehangolt legyen. Ezeket az értékelési szabályokat a hatósági ellenőrzés céljából vett mintákból nyert vizsgálati eredményekre kell alkalmazni. A védelmi vagy döntőbírói eljárás céljából végzett vizsgálatok esetében a nemzeti szabályokat kell alkalmazni.(4) A 98/53/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(5) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 98/53/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.A 98/53/EK irányelv II. melléklete ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2004. október 31-ig megfeleljenek. E jogszabályok szövegét, valamint a jogszabályok és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. december 15-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 372., 1985.12.31., 50. o.[2] HL L 203., 2003.8.12., 1. o.[3] HL L 77., 2001.3.16., 1. o.[4] HL L 75., 2002.3.16., 44. o.[5] HL L 201., 1998.7.17., 93. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA 98/53/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:1. az 5.2.1. pont negyedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"– az egyesített minta tömege = 30 kg, amit össze kell keverni, majd az őrlés előtt három egyenlő 10 kilogrammos részmintára kell osztani (további válogatásnak, illetve más fizikai kezelésnek alávetendő földimogyoró, diófélék, szárított gyümölcsök és kukorica esetében nincs szükség e három részmintára való szétosztásra; ez azonban attól függ, hogy rendelkezésre áll-e egy 30 kg-os minta homogenizálására alkalmas berendezés). Ha az egyesített minta tömege 10 kg alatt marad, akkor az egyesített mintát nem szabad három részmintára osztani. Fűszerek esetében az egyesített minta tömege 10 kg-nál kevesebb, tehát az egyesített mintát nem szükséges részmintákra osztani.";2. az 5.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.2.2. Egy tétel vagy résztétel átvétele- A válogatásnak vagy más fizikai kezelésnek alávetett földimogyoró, diófélék, szárított gyümölcsök és kukorica, valamint fűszerek:- átvehetők, ha az egyesített minta vagy a részminták átlaga a maximális határértéket nem haladja meg, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- visszautasítandók, ha az egyesített minta vagy a részminták átlaga kétségtelenül meghaladja a maximális határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra.- A közvetlen emberi fogyasztásra szánt, válogatásnak vagy más fizikai kezelésnek alávetett földimogyoró, diófélék, szárított gyümölcsök és gabonafélék, a kukorica kivételével:- átvehetők, ha egyik részminta sem haladja meg a maximális határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- visszautasítandók, ha egy vagy több részminta kétségtelenül meghaladja a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- amennyiben az egyesített minta tömege 10 kg alatt marad:- átvehető, ha az egyesített minta nem haladja meg a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- visszautasítandó, ha az egyesített minta kétségtelenül meghaladja a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra.";3. az 5.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.4.2. Egy tétel vagy résztétel átvétele- átvehető, ha az egyesített minta nem haladja meg a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- visszautasítandó, ha az egyesített minta kétségtelenül meghaladja a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra.";4. az 5.5.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.5.1.2. Egy tétel vagy résztétel átvétele- átvehető, ha az egyesített minta nem haladja meg a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- visszautasítandó, ha az egyesített minta kétségtelenül meghaladja a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra.";5. az 5.5.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.5.2.3. Egy tétel vagy résztétel átvétele- átvehető, ha az egyesített minta nem haladja meg a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra,- visszautasítandó, ha az egyesített minta kétségtelenül meghaladja a maximálisan megengedett határértéket, figyelemmel a mérési pontatlanságra és a visszanyerési korrekcióra."--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 98/53/EK irányelv II. mellékletének 4.4. pontja helyébe a következő szöveg lép:"4.4. A visszanyerési arány számítása és az eredmények jelentéseA vizsgálati eredményeket visszanyerési korrekcióval vagy korrigálatlan formában kell jelenteni. A jelentéstétel módját és a visszanyerési arányt egyaránt jelenteni kell. A megfelelőség ellenőrzésére a visszanyerési korrekcióval korrigált vizsgálati eredményt kell használni (lásd az I. melléklet 5.2.2., 5.3.2., 5.4.2., 5.5.1.2. és 5.5.2.3. pontját).Az analitikai eredményt x +/– U formában kell jelenteni, ahol x a vizsgálati eredmény, U a kiterjesztett mérési pontatlanság, a kiterjesztési tényező 2, amely körülbelül 95 %-os megbízhatósági szintet eredményez."--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2004/12/EK irányelve (2004. február 11.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004L0012

Hivatalos Lap L 047 , 18/02/2004 o. 0026 - 0032

		Az Európai Parlament és a Tanács 2004/12/EK irányelve(2004. február 11.)a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, tekintettel az egyeztetőbizottság által 2003. december 17-én jóváhagyott közös szövegtervezetre [3],mivel:(1) A 94/62/EK irányelv [4] szerint a Tanácsnak célokat kell meghatároznia a következő öt éves időszakra legkésőbb hat hónappal azon ötéves időszak vége előtt, amely attól a naptól kezdődött, ameddig a fenti irányelvet a nemzeti jogban végre kellett volna hajtani.(2) A "csomagolásnak" a 94/62/EK irányelvben megállapított meghatározását bizonyos kritériumok, valamint egy szemléltető példákat tartalmazó melléklet bevezetésével tovább kell pontosítani. Az ambiciózus újrafeldolgozási célkitűzések megvalósítása érdekében szükség van innovatív, környezetvédelmi szempontból biztonságos és megvalósítható újrafeldolgozási eljárások ösztönzésére. A módszerekre vonatkozó meghatározások kidolgozása céljából el kell végezni a különböző újrafeldolgozási módszerek értékelését.(3) Az egyes meghatározott hulladék anyagfajtákra vonatkozó újrafeldolgozási célkitűzéseknek figyelembe kell venniük az életciklus-értékeléseket és költség-haszon elemzéseket, amelyek egyértelmű különbséget mutattak ki a különböző csomagolóanyagok újrafeldolgozásának költségei és haszna között, és javítaniuk kell ezen anyagok újrafeldolgozása belső piacának egységességét.(4) A csomagolási hulladék újrafeldolgozását és hasznosítását tovább kell fokozni, környezetre gyakorolt hatásuk csökkentése érdekében.(5) Egyes tagállamok számára, amelyek különleges körü lményeik miatt engedélyt kaptak a 94/62/EK irányelvben meghatározott hasznosítási és újrafeldolgozási célkitűzések elérésére meghatározott határidő elhalasztására, további, de korlátozott halasztást kell engedélyezni.(6) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy a csatlakozó államok esetében ezen irányelv célkitűzései tekintetében átmeneti eltérésekre van szükség. Erről a csatlakozó államok kérései alapján úgy kell dönteni, hogy az eltérések elvben Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Litvánia, Szlovákia és Szlovénia esetében 2012-nél; Málta esetében 2013-nál; Lengyelország esetében 2014-nél és Lettország esetében 2015-nél tovább ne legyenek érvényben.(7) E megállapodás véglegesítése a megfelelő jogi eljárás szerint az ezen irányelv átültetésére megszabott határidő lejárta előtt történik.(8) A csomagolás és csomagolási hulladék kezelése szükségessé teszi azt, hogy a tagállamok visszavételi, gyűjtési és hasznosítási rendszereket hozzanak létre. Az ilyen rendszereknek nyitva kell állniuk az összes érdekelt fél részvétele előtt, és azokat úgy kell megtervezni, hogy elkerülhető legyen a behozott termékekkel szembeni megkülönböztetés és a kereskedelem korlátozása vagy a verseny torzulása, valamint a Szerződéssel összhangban garantálni lehessen a csomagolás és a csomagolási hulladék lehető legnagyobb mértékű visszavételét. El kell kerülni az anyagok tömegük alapján történő megkülönböztetését. A csomagolási lánc gazdasági szereplőinek együttesen kell közös felelősséget vállalniuk annak biztosításáért, hogy a csomagolás és a csomagolási hulladék környezeti hatása annak teljes életciklusa során a lehető legkisebb legyen.(9) A csomagolásra és csomagolási hulladékra – beleértve a Közösségen kívüli újrafeldolgozásra és hasznosításra kivitt hulladékot is – vonatkozó közösségi szintű éves adatokra van szükség ezen irányelv célkitűzései végrehajtásának ellenőrzéséhez. Ehhez összehangolt jelentéstételi technikára és az adatszolgáltatók számára egyértelmű iránymutatásokra van szükség.(10) A Bizottságnak meg kell vizsgálnia ezen irányelv végrehajtását és a környezetre, illetve a belső piacra gyakorolt hatását, és ezekről jelentést kell tennie. Ebben a jelentésben szerepelnie kell még az alapvető követelményekkel, a hulladék keletkezésének megakadályozására irányuló intézkedésekkel, egy lehetséges csomagolási mutatóval, a hulladék keletkezésének megakadályozására irányuló tervekkel, újrahasználattal, gyártói felelősséggel és nehézfémekkel kapcsolatos kérdéseknek, és megfelelő esetben mellékelni kell hozzá a felülvizsgálatra vonatkozó javaslatokat.(11) A tagállamoknak támogatniuk kell a fogyasztók tájékoztatására és környezet-tudatosságának növelésére szolgáló kampányokat, és ösztönözniük kell az egyéb megelőző eszközöket is.(12) Ezen irányelv környezetvédelmi és belső piaci célkitűzésein kívül az újrafeldolgozás hatásaként olyan munkahelyek is létrejöhetnek, amelyek száma a társadalomban máshol csökkent, és ily módon segíthetik a kirekesztés megelőzését.(13) Mivel a javasolt intézkedés célkitűzéseit, nevezetesen az egyes tagállamok egyedi körülményeinek figyelembevételével a csomagolási hulladék újrafeldolgozására vonatkozó nemzeti célkitűzések harmonizálását, és a meghatározások további tisztázását a tagállamok kielégítő módon nem tudják megvalósítani, mivel ezek - az intézkedés léptéke miatt - közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl a fenti célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.(14) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [5] összhangban kell elfogadni.(15) A 94/62/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 94/62/EK irányelv a következőképpen módosul:1. a 3. cikk 1. pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:"A "csomagolás" meghatározása továbbá a következőkben meghatározott kritériumokon alapul. Az I. mellékletben felsorolt tételek e kritériumok alkalmazására vonatkozó szemléltető példák.i. Csomagolásnak kell tekinteni a tételeket, ha a fenti meghatározásnak a csomagolás által még biztosított egyéb funkciók sérelme nélkül megfelelnek, kivéve, ha a tétel a termék szerves része és a kérdéses termék tárolásához, eltartásához vagy megőrzéséhez annak teljes élettartama alatt szükséges, és az elemeket együttes felhasználásra, fogyasztásra vagy értékesítésre szánták.ii. Az eladási helyen történő megtöltésre tervezett és szánt tételeket és az eladási helyen eladott, megtöltött vagy ott történő megtöltésre tervezett és szánt "eldobható" tételeket csomagolásnak kell tekinteni, amennyiben csomagolási funkciót látnak el.iii. A csomagolásba beépülő csomagoló összetevőket és kiegészítő elemeket azon csomagolás részének kell tekinteni, amelyikbe azokat beépítették. Egy termékre közvetlenül ráakasztott vagy ahhoz rögzített, csomagolási funkciót ellátó kiegészítő elemeket csomagolásnak kell tekinteni, kivéve, ha azok a termék szerves részei, és az elemeket együttes fogyasztásra vagy értékesítésre szánták.A Bizottság megfelelő esetben a 21. cikkben említett eljárással összhangban megvizsgálja, és szükség szerint felülvizsgálja az I. mellékletben a csomagolás meghatározásához megadott szemléltető példákat. Prioritásként a következő tételekkel kell foglalkozni: CD- és videókazetta-tokok, virágcserepek, csövek és hengerek, amelyekre valamilyen hajlékony anyag van felcsévélve, öntapadós címkék hordozópapírja és csomagolópapír."2. a 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:"4. cikkMegelőzés(1) A tagállamok a 9. cikkel összhangban a csomagolási hulladék keletkezésének megelőzése érdekében tett intézkedéseken túlmenően biztosítják más megelőző intézkedések megvalósítását.Ilyen egyéb intézkedések lehetnek nemzeti programok, a csomagolás környezeti hatásának minimálisra csökkentésével kapcsolatos gyártói felelősség bevezetésére irányuló projektek vagy más, megfelelő esetben a gazdasági szereplőkkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedések, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokon belül a megelőzéssel kapcsolatban hozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit. Ezeknek meg kell felelniük ezen irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek.(2) A Bizottság segíti a megelőzés előmozdítását azáltal, hogy a 10. cikkel összhangban ösztönzi a megfelelő európai szabványok kialakítását. A szabványok a 9. és 10. cikkel összhangban a csomagolás környezeti hatásának minimálisra csökkentését célozzák.(3) A Bizottság megfelelő esetben javaslatokat tesz olyan intézkedésekre, amelyek ezen lényegi követelmények betartatásának erősítését és kiegészítését, valamint annak biztosítását szolgálják, hogy új csomagolás csak akkor kerüljön forgalomba, ha a gyártó a csomagolás alapvető funkcióinak csorbítása nélkül minden szükséges intézkedést megtett a csomagolás környezeti hatásának csökkentésére."3. a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:"6. cikkHasznosítás és újrafeldolgozás(1) Ezen irányelv célkitűzéseinek betartása érdekében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy egész területükre kiterjedően elérjék a következő célokat:a) legkésőbb 2001. június 30-ig a csomagolási hulladék legalább 50 és legfeljebb 65 tömegszázalékát hasznosítják vagy égetik el hulladékégető művekben energetikai hasznosítás mellett;b) legkésőbb 2008. december 31-ig a csomagolási hulladék legalább 60 tömegszázalékát hasznosítják vagy égetik el hulladékégető művekben energetikai hasznosítás mellett;c) legkésőbb 2001. június 30-ig a csomagolási hulladékban levő összes csomagolóanyag legalább 25 és legfeljebb 45 tömegszázalékát dolgozzák fel újra úgy, hogy ez az egyes csomagolóanyagok tekintetében legalább 15 tömegszázalék legyen;d) legkésőbb 2008. december 31-ig a csomagolóanyag legalább 55 és legfeljebb 80 tömegszázalékát dolgozzák fel újra.e) legkésőbb 2008. december 31-ig a csomagolási hulladékot alkotó anyagok tekintetében a következő minimális, újrafeldolgozási célkitűzéseket valósítják meg:i üveg esetében 60 tömegszázalék;ii. papír és karton esetében 60 tömegszázalék;iii. fémek esetében 50 tömegszázalék;iv. műanyagok esetében 22,5 tömegszázalék, kizárólag azokat az anyagokat figyelembe véve, amelyeket újból műanyagokká dolgoznak fel;v. fa esetében 15 tömegszázalék.(2) A Közösségből a 259/93/EGK [6] és az 1420/1999/EK [7] tanácsi rendelettel és az 1547/1999/EK bizottsági rendelettel [8] összhangban kivitt csomagolási hulladék csak akkor számít bele az (1) bekezdés szerinti kötelezettségek és célkitűzések teljesítésébe, ha megcáfolhatatlan bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a hasznosítási és/vagy újrafeldolgozási művelet olyan körülmények között zajlott, amelyek általánosságban egyenértékűek az erre vonatkozó közösségi jogszabályokban előírtakkal.(3) A tagállamok adott esetben ösztönzik az energetikai hasznosítást, ha az környezetvédelmi és költség-haszon szempontból előnyösebb az anyag újrafeldolgozásánál. Erre a nemzeti újrafeldolgozás és a hasznosítási célkitűzések közötti elegendő különbség mérlegelésével kerülhet sor.(4) A tagállamok adott esetben ösztönzik az újrafeldolgozott csomagolási hulladékból nyert anyagok használatát a csomagolás és egyéb termékek gyártásánál azáltal, hogya) javítják az ilyen termékek piaci feltételeit;b) felülvizsgálják az ilyen anyagok használatát akadályozó meglevő rendeleteket.(5) Legkésőbb 2007. december 31-ig az Európai Parlament és a Tanács minősített többséggel és a Bizottság javaslata alapján eljárva meghatározza a 2009-től 2014-ig tartó harmadik ötéves időszak célkitűzéseit, a tagállamok által az (1) bekezdésben megállapított célkitűzések elérése során szerzett tapasztalatok, valamint a tudományos kutatások és értékelési technikák, úgymint az életciklus értékelés és a költség-haszon elemzés megállapításai alapján.Ezt a folyamatot ötévente meg kell ismételni.(6) A tagállamok közzéteszik az (1) bekezdésben említett intézkedéseket és célkitűzéseket, és azokat tájékoztató kampány keretében a nyilvánosság és a gazdasági szereplők tudomására hozzák.(7) Görögország, Írország és Portugália sajátos helyzetük, azaz a kis szigetek nagy száma, a vidéki és hegyvidéki területek, illetve a csomagolóanyag-fogyasztás jelenlegi alacsony szintje miatt úgy határozhatnak, hogya) legkésőbb 2001. június 30-ig az (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározottaknál alacsonyabb célkitűzéseket valósítanak meg, de a hasznosításnál vagy a hulladékégetőben energetikai hasznosítás mellett történő elégetésnél legalább a 25 %-ot elérik;b) az (1) bekezdés a) és c) pontjában említett célok elérését ugyanakkor későbbi határidőre halasztják, amely azonban 2005. december 31-nél nem lehet későbbi;c) az (1) bekezdés b), d) és e) pontjában említett célok elérését egy saját választásuk szerinti határidőre halaszthatják, amely 2011. december 31-nél nem lehet későbbi.(8) A Bizottság a lehető leghamarabb, legkésőbb 2005. június 30-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásának előrehaladásáról és annak környezetre gyakorolt hatásáról, valamint a belső piac működéséről. A jelentés figyelembe veszi az egyes tagállamok egyedi körülményeit. A jelentésben a következők szerepelnek:a) értékelés a lényegi követelmények hatékonyságáról, végrehajtásáról és alkalmazásáról;b) további megelőző intézkedések, annak érdekében, hogy a csomagolás környezeti hatását alapvető funkciói csorbítása nélkül, a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni lehessen;c) olyan csomagolási környezeti mutató esetleges kidolgozása, amely a csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozását egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi;d) csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozására irányuló tervek;e) újrahasználat ösztönzése, és különösen az újrahasználat és az újrafeldolgozás költségeinek és előnyeinek összehasonlítása;f) gyártói felelősség, beleértve annak pénzügyi szempontjait is;g) 2010-ig erőfeszítések a csomagolásban levő nehézfémek és más veszélyes anyagok további csökkentésére, és adott esetben ezek használatának végleges beszüntetésére.Ehhez a jelentéshez adott esetben mellékelni kell az ezen irányelv kapcsolódó rendelkezései felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokat, kivéve, ha ezeket a javaslatokat már korábban benyújtották.(9) A jelentés a (8) bekezdésben említett kérdésekkel, valamint a Hatodik Környezetvédelmi Cselekvési Program különböző elemei keretébe tartozó más lényeges kérdésekkel foglalkozik, különösen az újrafeldolgozás tematikus stratégiájával és az erőforrások fenntartható használatának tematikus stratégiájával foglalkozik.A Bizottság és a tagállamok megfelelő esetben ösztönzik a (8) bekezdés b), c), d), e) és f) pontjával és más megelőzési eszközökkel kapcsolatos vizsgálatokat és kísérleti projekteket.(10) Azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdésben szereplő legmagasabb célkitűzéseken túllépő programokat indítottak vagy fognak indítani, és amelyek erre a célra megfelelő újrafeldolgozási és hasznosítási kapacitásokat biztosítanak, a magas szintű környezetvédelem biztosítása érdekében törekedhetnek ezen célok elérésére azzal a feltétellel, hogy ezek az intézkedések nem okozzák a belső piac torzulását és nem gátolják, hogy más tagállamok betartsák ezt az irányelvet. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezekről az intézkedésekről. A Bizottság megerősíti ezeket az intézkedéseket, miután a tagállamokkal együttműködve igazolta, hogy azok összhangban vannak a fent említett szempontokkal, és nem önkényes megkülönböztetési eszközök, illetve nem jelentik a tagállamok közötti kereskedelem álcázott korlátozását."4. a 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:"(2) A gyűjtés, újrahasználat és az újrafeldolgozást is magában foglaló hasznosítás megkönnyítése érdekében a csomagoláson az érintett iparág szerinti azonosítás és osztályozás céljából fel kell tüntetni a 97/129/EK bizottsági határozat [9] alapján felhasznált csomagolóanyag(ok) jellegét."5. a 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"A tagállamok támogatják a fogyasztók tájékoztatására és környezet-tudatosságának növelésére szolgáló kampányokat is."6. a 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:"19. cikkHozzáigazítás a tudományos és műszaki fejlődéshezA 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni azokat a módosításokat, amelyek (a 8. cikk (2) bekezdésében és a 10. cikk második albekezdésének utolsó francia bekezdésében említett) azonosítási rendszernek, (a 12. cikk (3) bekezdésében és a III. mellékletben említett) adatbázis-rendszerre vonatkozó formátumoknak, valamint (az I mellékletben említett,) a csomagolás meghatározására vonatkozó szemléltető példáknak a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazításához szükségesek."7. a 20. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:"(1) A Bizottság a 21. cikkben említett eljárással összhangban meghatározza azokat a technikai intézkedéseket, amelyek az irányelv rendelkezéseinek, különösen az Európai Unióban nagyon kis (azaz hozzávetőlegesen 0,1 tömegszázaléknyi) mennyiségekben forgalmazott inert csomagolóanyagokra, orvosi eszközök és gyógyszerkészítmények elsődleges csomagolására, kisméretű csomagolásra és luxuscsomagolásra való alkalmazásával kapcsolatban felmerülő nehézségek kezeléséhez szükségesek."8. a 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:"21. cikkBizottsági eljárás(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.(2) Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat [10] 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseireAz 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.".9. A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3a) Feltéve, hogy a 6. cikkben meghatározott célkitűzések teljesülnek, a tagállamok a 7. cikk rendelkezéseit az illetékes hatóságok és az érintett gazdasági ágazatok közötti megállapodások révén ültethetik át.Ezek a megállapodások a következő követelményeknek felelnek meg:a) a megállapodások végrehajthatók;b) a megállapodások célkitűzéseket írnak elő, megfelelő határidőkkel;c) a megállapodásokat közzéteszik a nemzeti hivatalos lapban vagy a nyilvánosság számára azonos módon hozzáférhető hivatalos dokumentumban, és közlik a Bizottsággal;d) az elért eredményeket rendszeresen figyelik, jelentik az illetékes hatóságoknak és a Bizottságnak, és a megállapodásokban meghatározott feltételek szerint a nyilvánosság számára elérhetővé teszik;e) az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a megállapodás értelmében elért haladást megvizsgálják;f) a megállapodás be nem tartása esetén a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekkel hajtják végre ennek az irányelvnek a vonatkozó rendelkezéseit."10. Az I. melléklet helyébe a csatolt mellékletben szereplő melléklet lép.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2005. augusztus 18-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Strasbourgban, 2004. február 11-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] HL C 103. E, 2002.4.30., 17. o.[2] HL C 221., 2002.9.17., 31. o.[3] Az Európai Parlament 2002. szeptember 3-i véleménye (HL C 272. E, 2003.11.13., 287. o.), a Tanács 2003. március 6-i közös álláspontja (HL C 107. E, 2003.5.6., 17. o.), az Európai Parlament 2003. július 2-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2004. január 29-i jogalkotói határozata és a Tanács 2004. január 26-i határozata.[4] HL L 365., 1994.12.31., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[6] HL L 30., 1993.2.6., 1. o. A legutóbb a 2557/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 349., 2001.12.31., 1. o.) módosított rendelet.[7] HL L 166., 1999.7.1., 6. o. A legutóbb a 2118/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 318., 2003.12.3., 5. o.) módosított rendelet.[8] HL L 185., 1999.7.17., 1. o. A legutóbb a 2118/2003/EK rendelettel módosított rendelet.[9] HL L 50., 1997.2.20., 28. o.[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"I. MELLÉKLETSZEMLÉLTETŐ PÉLDÁK A 3. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KRITÉRIUMOKRASzemléltető példák az i. kritériumraCsomagolásÉdességet tartalmazó dobozokCD tokot borító fóliaburkolatNem csomagolásVirágcserepek, amelyekben a növény teljes élettartamát töltiSzerszámosládákFilteres teaSajtot bevonó viaszrétegekKolbászbélSzemléltetők példák a ii. kritériumraCsomagolás, ha az eladási helyen való feltöltésre tervezték és szántákPapírból vagy műanyagból készült hordtasakEldobható tányérok és csészékHáztartási fóliaSzendvicses zacskókAlumínium fóliaNem csomagolásKeverőpálcaEldobható evőeszközökSzemléltető példák a iii. kritériumraCsomagolásKözvetlenül a termékre akasztott vagy arra rögzített címkékCsomagolás részeSzempillaecset, amely a tárolóeszköz záró elemének részeTapadós címkék, amelyeket más csomagolási tételekhez ragasztottakFűzőkapcsokMűanyag védőtokok, hálókAdagok mérésére szolgáló eszköz, amely mosó- és tisztítószerek tárolóeszközei záró elemének része."--------------------------------------------------