title: A Tanács (EU) 2020/1151 irányelve (2020. július 29.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/83/EGK irányelv módosításáról

text:
                  5.8.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 256/1

         A TANÁCS (EU) 2020/1151 IRÁNYELVE
         (2020. július 29.)
         az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/83/EGK irányelv módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
         tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
         különleges jogalkotási eljárás keretében,
         mivel:

                     (1)

                     A 92/83/EGK tanácsi irányelv (3) egyes rendelkezései elavultak és nem egyértelműek, továbbá szükségtelenül nehézkes adminisztratív eljárásokat eredményeznek mind az adóhatóságok, mind a gazdasági szereplők számára. Az említett eljárásoknak való megfelelés kapcsán a gazdasági szereplőknél felmerülő költségek korlátozzák a kis- és középvállalkozások részvételét az alkohol és az alkoholtartalmú italok kereskedelmében a belső piacon. Emellett naprakésszé kell tenni a már nem hatályos uniós jogszabályokra való hivatkozásokat.

                     (2)

                     A sör jövedéki adójának megállapítására vonatkozó feltételek egységes alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell határozni a Plato-fok mérésének feltételeit. Nevezetesen az édesített vagy ízesített sörök Plato-fokának mérését illetően fontos kikötni, hogy a Plato-fok mérése céljából a sörnek az erjesztést követően hozzáadott összetevőit is figyelembe kell venni. Tekintettel a késztermék előállításához felhasznált sörlé szárazanyag-tartalmának azonosításához és méréséhez kapcsolódó gyakorlati nehézségekre, ezt a kikötést szükségessé és indokolttá teszi az, hogy összehangolt megközelítést kell kialakítani, amely egyrészt biztosítja, hogy valamennyi érintett adóalany és adóhatóság megfelelően és következetesen alkalmazza az említett szabályokat, másrészt pedig garantálja a csalás, adókikerülés vagy visszaélés kockázatainak elhárítása érdekében végzett adóügyi ellenőrzés hatékonyságát.

                     (3)

                     A sör Plato-fokának mérésére vonatkozó harmonizált módszerre való zökkenőmentes áttérés biztosítása céljából helyénvaló lehetővé tenni azon tagállamok számára, amelyek 2020. július 29-én a Plato-fok mérése céljából nem veszik figyelembe a sörnek az erjesztést követően hozzáadott összetevőit, hogy egy átmeneti időszak alatt továbbra is a jelenleg alkalmazott módszert használják.

                     (4)

                     A sör esetében az alkoholtartalom azon értékhatára, amely még lehetővé teszi az alacsony alkoholtartalmú sörre vonatkozó kedvezményes adómértékek alkalmazását, általában túl alacsony ahhoz, hogy ténylegesen ösztönözze a sörfőzdéket az innovációra és új, alacsony alkoholtartalmú termékek előállítására. Az alacsony alkoholtartalmú sörök választékának gyarapítására való ösztönzés érdekében növelni kell az alacsony alkoholtartalmú alkoholokra alkalmazható adómértékekre vonatkozó küszöbértékeket.

                     (5)

                     A tagállamok kedvezményes adómértékeket alkalmazhatnak a független kisüzemi sör- és szeszfőzdék által kis mennyiségben előállított sörre és etil-alkoholra. Annak elkerülése érdekében, hogy az egyéb alkoholtartalmú italokat a sörtől és az etil-alkoholtól eltérően kezeljék, fel kell hatalmazni a tagállamokat arra, hogy kedvezményes adómértéket alkalmazzanak a független kisüzemi termelők által kis mennyiségben előállított egyéb alkoholtartalmú italokra is. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a köztes alkoholtermékekre és egyéb erjesztett italokra korlátozzák a kedvezményes adómérték alkalmazását, figyelemmel az olyan különböző kritériumokra, mint a késztermék alkoholtartalma vagy az előállításához használt nyersanyagok mennyisége és típusa.

                     (6)

                     Annak elősegítése érdekében, hogy a kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazása céljából valamennyi tagállamban elismerjék a szóban forgó termelők független kisüzemi termelői státuszát, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni arra vonatkozóan, hogy meghatározza annak az egységes tanúsítványnak az űrlapját, amely igazolja a független kisüzemi termelő éves termelését, és megerősíti azt, hogy az megfelel a 92/83/EGK irányelvben foglalt kritériumoknak. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. Jóllehet kívánatos a független kisüzemi termelők státuszának a letelepedési helyük szerinti tagállam általi igazolása, az ezzel járó adminisztratív terhek csökkentése céljából helyénvaló lehetőséget biztosítani a független kisüzemi termelőknek az öntanúsításra. A független kisüzemi termelő letelepedési helye szerinti tagállam számára elő kell írni azon feltételek meghatározását, amelyek biztosítják az ilyen rendelkezések megfelelő és következetes alkalmazását, továbbá lehetővé teszik a csalás, az adókikerülés és a visszaélések megelőzését. A tagállamoknak kellően indokolt esetek kivételével – ilyen eset lehet például, amikor fennáll az csalás, adókikerülés vagy visszaélés kockázata – a kedvezményes jövedékiadó-mértékek alkalmazása céljából el kell fogadniuk a más tagállamok által kibocsátott tanúsítványokat. Azoknak a tagállamoknak, amelyek a kistermelők tekintetében magasabb küszöbértékeket alkalmaznak, ugyanazokat a küszöbértékeket kell alkalmazniuk más tagállamok termelőivel szemben.

                     (7)

                     Figyelemmel a borágazat sajátos helyzetére a Máltai Köztársaságban, az említett tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy a kedvezményes adómértéknek az ezen irányelvben előírt mechanizmusával összefüggésben magasabb küszöbértékeket alkalmazzon a független kisüzemi bortermelők tekintetében.

                     (8)

                     Fel kell hatalmazni a tagállamokat arra, hogy kedvezményes adómértéket alkalmazzanak a gyümölcsből (mint például almából, körtéből, törkölyből vagy bogyós gyümölcsből) a gyümölcstermesztők lepárlóiban előállított etil-alkoholra.

                     (9)

                     A sör, a bor és az egyéb erjesztett italok vonatkozásában a 92/83/EGK irányelv megengedi a tagállamok számára, hogy mentességet biztosítsanak a jövedéki adó alól a nem kereskedelmi célra, házilag előállított termékekre. A 92/83/EGK irányelv ugyanakkor gyümölcsből (mint például almából, körtéből, törkölyből, és bogyós gyümölcsből) saját fogyasztásra előállított etil-alkohol tekintetében nem biztosít ilyen választható jellegű mentesítési lehetőséget. Mivel az ilyen termékeknek számos tagállamban nagy múltra visszatekintő hagyománya van, a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kedvezményes adómértékeket vagy mentességet alkalmazzanak a nem kereskedelmi célra szánt, regionális és hagyományos jellegű etilalkohol-tartalmú termékekre. Helyénvaló tehát lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy – szigorú feltételek mellett – jövedékiadó-mentességet vagy kedvezményes jövedékiadó-mértékeket alkalmazzanak az olyan korlátozott mennyiségű gyümölcsszeszre, amelyet egy magánszemély tulajdonában lévő földterületen termesztett, a magánszemély saját tulajdonát képező és általa biztosított gyümölcsből (mint például almából, körtéből, törkölyből vagy bogyós gyümölcsből) állítanak elő. Amennyiben egy tagállam kedvezményes adómértékek vagy mentesség alkalmazása mellett dönt, elő kell írni számára a csalás, az adókikerülés vagy a visszaélések megelőzéséhez szükséges intézkedések megtételét. Az említett intézkedéseknek ki kell terjedniük például az ilyen italokat előállító magánszemélyek nyilvántartásba vételére, a desztillálóberendezések nyilvántartásba vételére – megjelölve azok méretét és helyét is –, az előállított mennyiségek bejelentésére és más olyan ellenőrzési intézkedésekre, amelyek biztosítják a kedvezményes adómértékek vagy a mentességek alkalmazására vonatkozó feltételeknek való megfelelést. Az említett tagállamoknak továbbá megfelelő követelmények és eljárások meghatározásával biztosítaniuk kell az előállítás és a fogyasztás ellenőrzését, valamint a határokon átnyúló hatás és eladás megelőzését. A tagállamoknak az ilyen nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat is meg kell állapítaniuk, valamint biztosítaniuk kell e szankciók végrehajtását. Bár e szankciók megválasztása a tagállamok hatáskörében marad, azoknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

                     (10)

                     Tekintettel arra, hogy egyrészről a házilag előállított italokra vonatkozó kedvezményes adómértékeket vagy jövedékiadó-mentességet és másrészről a kisüzemi gyümölcstermesztők rendelkezésére álló szeszfőzdében előállított etil-alkoholra vonatkozó kedvezményes adómértékeket a tagállamok nem alkalmazhatják egyidejűleg, valamint figyelembe véve a Bolgár Köztársaság sajátos hagyományait és a kisüzemi gyümölcstermesztők rendelkezésére álló szeszfőzdékre vonatkozó, kapcsolódó rendelkezéseket, amennyiben az említett tagállam igénybe veszi a kisüzemi gyümölcstermesztők rendelkezésére álló szeszfőzdében a gyümölcstermesztő háztartások részére előállított gyümölcsszeszre vonatkozó meglévő lehetőséget, a Bolgár Köztársaság számára a továbbiakban is biztosítani kell e lehetőség alkalmazását, kizárva ugyanakkor a kedvezményes adómértékek vagy mentességek alkalmazásának egyéb lehetőségeit.

                     (11)

                     Helyénvaló naprakésszé tenni az alkoholtartalmú termékekre vonatkozó kombinált nómenklatúra-kódokra való hivatkozásokat.

                     (12)

                     A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett mentesítsék a harmonizált jövedéki adó alól a 92/83/EGK irányelv hatálya alá tartozó termékeket, amennyiben azokat étrend-kiegészítők gyártásához használják fel.

                     (13)

                     A 92/83/EGK irányelvet helyénvaló naprakésszé tenni a Görög Köztársaságban a hagyományos, szakaszos rézlepárlóban lepárolt és az egyszerű, hagyományos desztillálóberendezésekben lepárolt egyes termékekre vonatkozó kedvezményes adómértékek alkalmazása tekintetében.

                     (14)

                     A gazdasági szereplők megfelelési terheinek csökkentése és a jogbiztonság növelése érdekében felül kell vizsgálni a mentességek alkalmazásának feltételeit a denaturált alkohol valamennyi típusa tekintetében.

                     (15)

                     A teljesen denaturált alkoholra vonatkozó mentesség egységes alkalmazásának biztosítása érdekében egyértelműbbé kell tenni a teljesen denaturált alkohol kölcsönös elismerésére vonatkozó feltételeket. A tagállamoknak mentességet kell alkalmazniuk az olyan, teljesen denaturált alkoholra, amelynek teljes denaturálását valamely másik tagállamban, a szóban forgó másik tagállamban engedélyezett módszerrel összhangban végezték. A jogbiztonság növelése érdekében pontosítani kell emellett az alkohol teljes denaturálására vonatkozó előírások módosításakor alkalmazandó értesítési eljárásokat.

                     (16)

                     Az alkohol teljes denaturálására vonatkozó tagállami előírások értékelésére szolgáló eljárások megállapítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra a tagállamok által az alkohol teljes denaturálására vonatkozóan bejelentett előírások elfogadása vagy elutasítása tekintetében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

                     (17)

                     A részlegesen denaturált alkoholra vonatkozó mentesség egységes alkalmazásának biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni a részlegesen denaturált alkohol kölcsönös elismerésére vonatkozó feltételeket, valamint úgy kell rendelkezni, hogy a gyártóberendezés karbantartása és tisztítása a gyártási eljárás része, és hogy a gyártási eljárás céljára felhasznált részlegesen denaturált alkohol ezért az említett mentesség hatálya alá tartozik. Az említett mentesség csalárd alkalmazásának visszaszorítása érdekében további feltételeket kell megállapítani annak alkalmazására.

                     (18)

                     Az Egyesült Királyság számára két konkrét alkoholtartalmú ital tekintetében biztosított mentesség az Egyesült Királyság nemzeti jogszabályaiban előírt mentességeket tükrözte. Mivel a harmonizált jövedéki adó alóli említett mentességeket az Egyesült Királyság jogszabályai hatályon kívül helyezték, azok már nem relevánsak, ezért uniós szinten is el kell őket törölni.

                     (19)

                     Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a gazdasági szereplők megfelelési terheinek és az adóhatóságok adminisztratív terheinek csökkentését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

                     (20)

                     A 92/83/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 92/83/EGK irányelv a következőképpen módosul:

                        1.

                        A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
                        „A Plato-fok mérése céljából a sör minden összetevőjét figyelembe kell venni, beleértve az erjesztés befejezését követően hozzáadott összetevőket is.
                        A második albekezdéstől eltérve azon tagállamok, amelyek 2020. július 29-én a Plato-fok mérése céljából nem veszik figyelembe a sörnek az erjesztést követően hozzáadott összetevőit, 2030. december 31-ig továbbra is alkalmazhatják az említett időpontban alkalmazott módszert.”;

                        2.

                        Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „(1)   A tagállamok a minimum adómértéknél alacsonyabb kedvezményes adómértékeket alkalmazhatnak olyan sörre, amelynek tényleges alkoholtartalma nem haladja meg a 3,5 térfogatszázalékot.”;

                        3.

                        A 8. cikk (2) pontjában a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

                                    „2.

                                    »Habzóbor«: minden, a 2204 10, 2204 21 06, 2204 21 07, 2204 21 08, 2204 21 09, 2204 29 10 és 2205 KN-kód alá tartozó termék:”;

                        4.

                        Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

                           „9a. cikk

                              (1)   A tagállamok kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhatnak a független kisüzemi bortermelők által előállított borra, a következő korlátozásokkal:

                                          —

                                          a kedvezményes adómértékeket nem lehet alkalmazni az évente átlagosan több mint 1 000 hektoliter bort előállító vállalkozások esetében, vagy a Máltai Köztársaság esetében az évente átlagosan több mint 20 000 hektoliter bort előállító vállalkozások esetében,

                                          —

                                          a kedvezményes adómértékeket a normál nemzeti jövedékiadó-mérték legalább 50 %-ában kell meghatározni.

                              (2)   A kedvezményes adómértékek tekintetében »független kisüzemi bortermelő« az a bortermelő, amely jogi és gazdasági szempontból független minden más bortermelőtől, amely minden más bortermelő telephelyétől fizikailag elkülönült telephelyet használ és amely nem licencia alapján működik. Amennyiben azonban két vagy több kisüzemi bortermelő együttműködik, és az összesített éves termelésük nem haladja meg az 1 000 vagy adott esetben a 20 000 hektolitert, akkor e bortermelők egy külön független kisüzemi bortermelőként kezelhetők.

                              (3)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely általuk esetlegesen bevezetett kedvezményes adómértéket egyformán alkalmazzanak a más tagállamokban elhelyezkedő független kisüzemi bortermelőktől a területükre beszállított borra is. Különösen azt biztosítják, hogy egy más tagállamból származó szállítmányra soha ne vessenek ki magasabb adót, mint annak pontos hazai megfelelőjére.”;

                        5.

                        A 12. cikk (2) pontjában a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

                                    „2.

                                    »Egyéb habzó erjesztett ital«: minden, a 2206 00 31 és 2206 00 39 KN-kód alá tartozó termék, valamint a 2204 10, 2204 21 06, 2204 21 07, 2204 21 08, 2204 21 09, 2204 29 10 és a 2205 KN-kód alá tartozó, de a 8. cikkben nem említett termék:”;

                        6.

                        A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „(2)   Az e cikk (3) bekezdésében és a 13a. cikkben előírtak kivételével a tagállamok az egyéb csendes-erjesztett italokra vonatkozó adó hatálya alá tartozó minden termékre azonos mértékű jövedéki adót vetnek ki. Hasonlóképpen, az egyéb habzó erjesztett italokra vonatkozó adó hatálya alá tartozó minden termékre azonos mértékű jövedéki adót vetnek ki. Az egyéb csendes erjesztett italokra és az egyéb habzó erjesztett italokra azonos jövedékiadó-mértéket is alkalmazhatnak a tagállamok.”;

                        7.

                        Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

                           „13a. cikk

                              (1)   A tagállamok a független kisüzemi termelők által előállított egyéb erjesztett italokra az érintett termelők éves termelése alapján kedvezményes adómértékeket alkalmazhatnak, a következő korlátokon belül:

                                          —

                                          a kedvezményes adómértékeket nem lehet az ilyen italokból összesen évi 15 000 hektoliternél többet előállító vállalkozások esetében alkalmazni,

                                          —

                                          a kedvezményes adómértékeket az egyéb erjesztett italokra vonatkozó normál nemzeti jövedékiadó-mérték legalább 50 %-ában kell meghatározni.

                              (2)   E cikk alkalmazásában egyéb erjesztett italok a gyümölcsök, bogyós gyümölcsök, zöldségek vagy méz vizes oldata erjesztésével vagy az előbbiek friss levének vagy sűrített levének erjesztésével előállított italok. A tagállamok nem engedélyezhetik egyéb alkohol vagy alkoholtartalmú ital egyéb erjesztett ital előállítása céljából történő hozzáadását. E cikk alkalmazásában az aromák hígításához vagy feloldásához a feltétlenül szükséges adagban használt, az alkoholtartalom legfeljebb 1,2 %-kal történő növekedését eredményező alkohol hozzáadása nem minősül az egyéb erjesztett ital előállítása céljából történő alkohol-hozzáadásnak. Az ilyen aromák hozzáadása nem vezethet az eredeti termék jellegének nagymértékű módosulásához.

                              (3)   A tagállamok e cikk alkalmazását az egyéb erjesztett italok bizonyos típusaira korlátozhatják.

                              (4)   E cikk alkalmazásában »független kisüzemi termelő« az egyéb erjesztett italt előállító olyan termelő, amely jogi és gazdasági szempontból független minden más, egyéb erjesztett italt előállító termelőtől, amely minden más, egyéb erjesztett italt előállító termelő telephelyétől fizikailag elkülönült telephelyet használ, és amely nem licencia alapján működik. Amennyiben azonban két vagy több kisüzemi termelő együttműködik, és az összesített éves termelésük nem haladja meg a 15 000 hektolitert, akkor azok a termelők egy külön független kisüzemi termelőként kezelhetők.

                              (5)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely kedvezményes adómértéket, amelyet esetlegesen bevezetnek, ugyanúgy alkalmazzanak a más tagállamokban elhelyezkedő független kisüzemi termelőkből a területükre beszállított egyéb erjesztett italokra is. Különösen azt biztosítják, hogy egy más tagállamból származó szállítmányra soha ne vessenek ki magasabb adót, mint annak pontos hazai megfelelőjére.”;

                        8.

                        A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

                           „15. cikk
                           A 92/84/EGK irányelv és a 2008/118/EK irányelv (*) alkalmazásában a «bor« – ra tett utalásokat ugyanúgy alkalmazandónak kell tekinteni az e szakaszban meghatározott egyéb erjesztett italokra is.

                           (*)  A Tanács 2008/118/EK irányelve (2008. december 16.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 9., 2009.1.14., 12. o.).”;"

                        9.

                        A 18. cikk (4) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „(4)   A tagállamok egységes kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak azon köztes alkoholtermékekre, amelyeket az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) VII. mellékletének II. része határoz meg.

                           (*)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).”;"

                        10.

                        Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

                           „18a. cikk

                              (1)   A tagállamok a független kisüzemi termelők által előállított köztes alkoholtermékekre – az érintett termelők éves termelése alapján – kedvezményes adómértékeket alkalmazhatnak, a következő korlátokon belül:

                                          —

                                          a kedvezményes adómértékeket nem lehet az ilyen italokból évi több mint 250 hektoliternyit előállító vállalkozások esetében alkalmazni,

                                          —

                                          a kedvezményes adómértékeket, amelyek alacsonyabbak lehetnek a minimum adómértéknél, a köztes alkoholtermékekre alkalmazott normál nemzeti adómérték legalább 50 %-ában kell meghatározni.

                              (2)   A tagállamok e cikk alkalmazását a köztes alkoholtermékek bizonyos típusaira korlátozhatják.

                              (3)   E cikk alkalmazásában »független kisüzemi termelő«: olyan, köztes alkoholtermékeket előállító termelő, amely jogi és gazdasági szempontból független minden más, köztes alkoholtermékeket előállító termelőtől, amely minden más termelő telephelyétől fizikailag elkülönült telephelyet használ, és amely nem licencia alapján működik. Amennyiben azonban két vagy több kisüzemi termelő együttműködik, és az összesített éves termelésük nem haladja meg a 250 hektolitert, akkor azok a termelők egy külön független kisüzemi termelőként kezelhetők.

                              (4)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely kedvezményes adómértéket, amelyet esetlegesen bevezetnek, ugyanúgy alkalmazzanak a más tagállamokban elhelyezkedő független kisüzemi termelőkből a területükre beszállított köztes alkoholtermékre is. Különösen azt biztosítják, hogy egy más tagállamból származó szállítmányra soha ne vessenek ki magasabb adót, mint annak pontos hazai megfelelőjére.”;

                        11.

                        A 22. cikk a következőképpen módosul:

                                    a)

                                    a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(6)   A Bolgár Köztársaság az etil-alkoholra vonatkozó normál nemzeti jövedékiadó-kulcs 50 %-ánál nem alacsonyabb kedvezményes jövedékiadó-kulcsot alkalmazhat a gyümölcstermesztő háztartások által biztosított gyümölcsből éves szinten tíz hektoliternél több etil-alkoholt előállító, a gyümölcstermesztők rendelkezésére álló szeszfőzdében előállított etil-alkoholra. A kedvezményes adómérték évenként és előállíttató gyümölcstermesztő háztartásonként legfeljebb 30 liter, kizárólag személyes fogyasztásra szánt gyümölcsszesz vonatkozásában alkalmazható. Amennyiben a Bolgár Köztársaság igénybe veszi ezt a lehetőséget, e cikk (8) bekezdését már nem alkalmazhatja.”;

                                    b)

                                    a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

                                       „(6a)   A Cseh Köztársaság és a Lengyel Köztársaság az etil-alkoholra vonatkozó normál nemzeti jövedékiadó-kulcs 50 %-ánál nem alacsonyabb kedvezményes jövedékiadó-kulcsot alkalmazhat a gyümölcstermesztő háztartások által biztosított gyümölcsből éves szinten tíz hektoliternél több etil-alkoholt előállító, a gyümölcstermesztők rendelkezésére álló szeszfőzdében előállított etil-alkoholra. A kedvezményes adómérték évenként és előállíttató gyümölcstermesztő háztartásonként legfeljebb 30 liter, kizárólag személyes fogyasztásra szánt gyümölcsszesz vonatkozásában alkalmazható.”;

                                    c)

                                    A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

                                       „(8)   A tagállamok – azon feltételek alapján, amelyeket e bekezdés egyértelmű alkalmazásának biztosítására határoznak meg – jövedékiadó-mentességet vagy kedvezményes adómértékeket alkalmazhatnak magánszemély, annak családtagjai vagy vendégei által elfogyasztott etil-alkoholra, feltéve, hogy eladásra nem kerül sor, amennyiben azt:

                                                   a)

                                                   magánszemély állítja elő az érintett tagállam illetékes hatóságainál nyilvántartásba vett egyszerű, kis méretű desztillálóberendezés használatával a jogszerű használatában lévő földterületen termesztett, saját tulajdonát képező és általa biztosított gyümölcsből;
                                                   és/vagy

                                                   b)

                                                   az érintett tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett szeszfőzdék állítják elő az említett magánszemély számára, az említett magánszemély jogszerű használatában lévő földterületen termesztett, saját tulajdonát képező és általa biztosított gyümölcsből.

                                             A tagállamok a mentességet vagy kedvezményes adómértéket évenként és előállíttató gyümölcstermesztő háztartásonként legfeljebb 50 liter gyümölcsszesz vonatkozásában alkalmazhatják.
                                       Az ilyen mentességet vagy kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazó tagállamok:

                                                   a)

                                                   megállapítják a mindennemű csalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzéséhez szükséges feltételeket;

                                                   b)

                                                   megfelelő előírásokat és eljárásokat vezetnek be az előállítás és a fogyasztás ellenőrzésének, valamint a határokon átnyúló hatások és eladás megelőzésének biztosítására, továbbá;

                                                   c)

                                                   megállapítják az ezen cikk alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

                                             A tagállamok ezeket a rendelkezéseket nem alkalmazhatják a (6), (6a) és (7) bekezdésében foglalt rendelkezések kiegészítéseként.”;

                        12.

                        A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

                           „23. cikk

                              (1)   A Francia Köztársaság kedvezményes, a minimummértéknél alacsonyabb, de az etilalkoholra vonatkozó, normál nemzeti jövedékiadó-mérték legalább 50 %-át elérő adómértéket alkalmazhat a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) II. mellékletének 1. pontjában meghatározott, ugyanezen rendelet I. mellékletének 13. pontjában meghatározott előállítási helyen betakarított cukornádból előállított rumra vonatkozóan, amelynek az etil- és metilalkoholon kívüli illóanyag-tartalma eléri, vagy meghaladja a tiszta alkohol hektolitereiként a 225 grammot, és amelynek tényleges alkoholtartalma eléri vagy meghaladja a 40 térfogatszázalékot.

                              (2)   A Görög Köztársaság kedvezményes, a minimummértéknél alacsonyabb adómértéket alkalmazhat, de:

                                          a)

                                          az nem lehet alacsonyabb az etilalkoholra vonatkozó, normál nemzeti jövedékiadó-mérték 50 %-ánál a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 29. pontjában meghatározott, színtelen, és literenként legfeljebb 50 gramm cukrot tartalmazó, desztillált ánizsitalok tekintetében, amelyekben a végtermék legalább az említett rendelkezésben előírt százalékban olyan alkoholból áll, amely hagyományos, szakaszos, rézből készült, legfeljebb 1 000 liter kapacitású lepárlókészülékben történő lepárlással ízesített alkohol, továbbá a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 6. pontjában meghatározott törkölypárlat, amelyet hagyományos, szakaszos lepárlóban desztillálnak;

                                          b)

                                          az legfeljebb 85 %-kal lehet alacsonyabb az etilalkoholra vonatkozó, normál nemzeti jövedékiadó-mértéknél az előállító háztartása által biztosított gyümölcsből készült etil-alkohol tekintetében, amelyet legfeljebb 130 liter kapacitású, egyszerű, rézből készült, hagyományos lepárlókészülékben desztillálnak, vagy amelyet legfeljebb 40 liter kapacitású hagyományos, cserépből készült lepárlókészülékben desztillálnak, amely készülékek mindkét esetben évente legfeljebb nyolc napon át üzemelnek és legfeljebb öt hektoliter tiszta alkoholt állítanak elő.

                           (*)  Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).”;"

                        13.

                        A VI. szakasz a következő cikkekkel egészül ki:

                           „23a. cikk

                              (1)   A tagállamok – azon feltételek alapján, amelyeket az ezen irányelv 4., 9a., 13a., 18a. és 22. cikk egyértelmű alkalmazásának biztosítására határoznak meg – kérésre éves tanúsítványt adnak ki a területükön letelepedett független kisüzemi termelők részére, melyben igazolják egyrészt azoknak az említett cikkekben említett teljes éves termelését, másrészt azt, hogy a független kisüzemi termelők megfelelnek az ezen irányelv 4. cikke (2) bekezdésében, 9a. cikke (2) bekezdésében, 13a. cikke (4) bekezdésében, 18a. cikke (3) bekezdésében, valamint 22. cikke (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak. A 2008/118/EK irányelv IV. vagy V. fejezete szerinti, a termékek szállításához szükséges adminisztratív okmányban hivatkozni kell az e bekezdésben említett tanúsítványra.

                              (2)   E cikk (1) bekezdésének ellenére a tagállamok – azon feltételek mellett, amelyeket ők maguk állapítanak meg e cikk helyes és egyértelmű alkalmazásának és mindennemű csalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzésének biztosítása érdekében – lehetővé tehetik a 4. cikk (1) bekezdésében, a 9a. cikk (1) bekezdésében, a 13a. cikk (1) bekezdésében, a 18a. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett, területükön letelepedett független kisüzemi termelők számára, hogy saját maguk tanúsítsák a 4. cikk (2) bekezdésében, a 9a. cikk (2) bekezdésében, a 13a. cikk (4) bekezdésében, a 18a. cikk (3) bekezdésében, valamint adott esetben a 22. cikk (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak való megfelelésüket, továbbá az említett cikkekben említett előállított teljes éves mennyiséget.

                              (3)   A tagállamok – azon feltételek mellett, amelyeket ők maguk állapítanak meg e cikk helyes és egyértelmű alkalmazásának és mindennemű csalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzésének biztosítása érdekében – a kellően indokolt körülmények kivételével elismerik a 4. cikk (1) bekezdésében, a 9a. cikk (1) bekezdésében, a 13a. cikk (1) bekezdésében, a 18a. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett termelők részére más tagállamok által kiadott tanúsítványokat.

                              (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben megállapítja a következőket:

                                          a)

                                          az (1) bekezdésben említett tanúsítványok űrlapja;

                                          b)

                                          a termékek szállításához szükséges, a 2008/118/EK irányelv IV. vagy V. fejezete szerinti adminisztratív okmányban szereplő, az említett tanúsítványra való hivatkozás formátuma; és

                                          c)

                                          a termékek szállításához szükséges, a 2008/118/EK irányelv IV. vagy V. fejezete szerinti adminisztratív okmány elkészítésére vonatkozó előírások öntanúsítás esetén.

                                    Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”;

                        14.

                        A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

                           „26. cikk
                           Ezen irányelvben a KN-kódokra való hivatkozásokat a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (*) I. mellékletét módosító (EU) 2018/1602 (**) bizottsági végrehajtási rendeletben szereplő kombinált nómenklatúra kódokra való hivatkozásoknak kell tekinteni.

                           (*)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).”;"

                           (**)  A Bizottság (EU) 2018/1602 végrehajtási rendelete (2018. október 11.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 273., 2018.10.31., 1. o.)."

                        15.

                        A 27. cikk a következőképpen módosul:

                                    a)

                                    Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

                                                i.

                                                az a) és a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                            „a)

                                                            olyan alkohol formájában forgalmazzák, amelyet a szabad forgalomba bocsátás helye szerinti tagállam előírásainak megfelelően teljesen denaturáltak, amennyiben ezeket az előírásokat e cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően szabályszerűen írásban bejelentették és engedélyezték.
                                                            A tagállamok a 2008/118/EK irányelv V. fejezetét alkalmazzák;

                                                            b)

                                                            bármilyen, nem emberi fogyasztásra szánt termék gyártási eljárása során használják fel, és az alkoholt valamely tagállamnak az adott rendeltetésre vonatkozó előírásaival összhangban denaturálták.
                                                            Az említett mentesítést akkor kell alkalmazni, amikor az így denaturált alkoholt

                                                                        —

                                                                        hozzáadják nem emberi fogyasztásra szánt termékhez,

                                                                  vagy

                                                                        —

                                                                        a szóban forgó gyártási eljárás során használt gyártóberendezés karbantartására és tisztítására használják fel.

                                                                  A tagállamok a 2008/118/EK irányelv IV. fejezetét alkalmazzák az olyan denaturált alkohol szállítására vonatkozóan, amelyet még nem adtak hozzá nem emberi fogyasztásra szánt termékhez;”;

                                                ii.

                                                a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                            „d)

                                                            a 2001/82/EK (*) és a 2001/83/EK (**) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett gyógyszerek előállítására használják fel.

                                                   (*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., p.1);"

                                                   (**)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).”;"

                                    b)

                                    A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

                                                „f)

                                                a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*) meghatározott etilalkohol-tartalmú étrend-kiegészítők gyártása, amennyiben az étrend-kiegészítő forgalomba bocsátott csomagolási egysége legfeljebb 0,15 liter és az étrend-kiegészítőt az említett irányelv 10. cikkének megfelelően hozták forgalomba.

                                       (*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).”;"

                                    c)

                                    A (3), (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(3)   Azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés a) pontjában említett, az alkohol teljes denaturálására vonatkozó előírások módosítását tervezik, írásban értesítik a Bizottságot az új előírásokról, és megküldik az általuk alkalmazni kívánt denaturáló szerekre vonatkozó összes lényeges információt.
                                       Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik minden szükséges információval, az értesítés átvételétől számított egy hónapon belül kapcsolatba lép az érintett tagállammal, és meghatározza, hogy milyen információkra van szüksége. Amint a Bizottság megkapja az általa szükségesnek tartott összes információt, az értesítést egy hónapon belül továbbítja a többi tagállamnak.

                                       (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben engedélyezi vagy elutasítja az e cikk (3) bekezdésének megfelelően bejelentett előírásokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

                                       (5)   Ha egy tagállam úgy találja, hogy az e cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjának értelmében mentesített termék csalásra, adókikerülésre vagy visszaélésre ad lehetőséget, akkor visszautasíthatja a mentesség megadását vagy visszavonhatja a már megadott mentességet. A tagállamok a visszautasítás vagy visszavonás ilyen eseteiről és a csalásra, adókikerülésre vagy visszaélésre vonatkozó összes releváns információról haladéktalanul, írásban értesítik a Bizottságot. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik minden szükséges információval, az értesítés átvételétől számított egy hónapon belül kapcsolatba lép az érintett tagállammal, és meghatározza, hogy milyen további információkra van szüksége. Amint a Bizottság megkapja az általa szükségesnek tartott összes információt, az értesítést egy hónapon belül továbbítja a többi tagállamnak. A végleges döntést a 28a. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően, az értesítésnek a többi tagállam részére történő továbbítását követő négy hónapon belül kell meghozni. A tagállamok nem kötelesek az ilyen határozatot visszamenőleges hatállyal alkalmazni.”;

                        16.

                        A 28. cikket el kell hagyni;

                        17.

                        A VIII. szakasz a következő cikkekkel egészül ki:

                           „28a. cikk

                              (1)   A Bizottságot a Jövedékiadó-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

                              (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

                           28b. cikk
                           A Bizottság ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról. Az első jelentést 2024. december 31-ig kell benyújtani.
                           A Bizottság a jelentésben különösen

                                       a)

                                       értékeli az 5. cikknek, a 9a. cikknek, a 22. cikk (8) bekezdésének, a 23a. cikknek és a 27. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően elfogadott és alkalmazott nemzeti rendelkezések alkalmazását és hatását;

                                       b)

                                       figyelembe veszi az említett cikkeknek megfelelően elfogadott és alkalmazott rendelkezések hatásait – így a határokon átnyúló kedvezőtlen hatásokat, a csalások számának növekedését, a belső piac zökkenőmentes működésére gyakorolt hatásokat és a közegészségügyi vonatkozásokat – bizonyító releváns adatokat; valamint

                                       c)

                                       amennyiben a tagállamok a 22. cikk (8) bekezdése alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket alkalmaznak, értékeli az alábbiak megfelelőségét:

                                                   —

                                                   a mindennemű csalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzése céljából e tagállamok által megállapított feltételek, és

                                                   —

                                                   az előállítás és a fogyasztás ellenőrzésének, valamint a határokon átnyúló hatások megelőzésének biztosítása céljából e tagállamok által bevezetett előírások és eljárások.

                                 A tagállamok kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátják a jelentés elkészítéséhez szükséges információkat.
                           A 22. cikk (8) bekezdése alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket alkalmazó tagállamok legkésőbb az ilyen rendelkezések alkalmazásának első évét követő három hónapon belül benyújtják a Bizottságnak az e cikk második bekezdésének c) pontjában említett értékelés elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.
                           A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.”.

            2. cikk

               (1)   A tagállamok 2021. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
               A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2022. január 1-jétől kezdődően alkalmazzák.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

            3. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            4. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2020. július 29-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               M. ROTH

            (1)  A 2018. október 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (2)  HL C 62., 2019.2.15., 108. o.

            (3)  A Tanács 92/83/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról (HL L 316., 1992.10.31., 21. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/738 irányelve (2022. április 6.) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  2022.5.16.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 137/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/738 IRÁNYELVE
         (2022. április 6.)
         a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
         tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
         tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
         rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
         mivel:

                     (1)

                     A 2006/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatára vonatkozó piacnyitás minimális szintjéről rendelkezik.

                     (2)

                     A bérelt járművek használata csökkentheti a saját számlára vagy ellenszolgáltatás fejében fuvarozó vállalkozások költségeit, és egyúttal növelheti működésük rugalmasságát. Így hozzájárulhat az érintett vállalkozások termelékenységének és versenyképességének fokozásához. Ezenkívül, mivel a bérelt járművek általában újabbak, mint egy átlagos járműállomány, ezért általában biztonságosabbak és kevésbé szennyezőek is.

                     (3)

                     A 2006/1/EK irányelv nem teszi lehetővé, hogy a vállalkozások teljes mértékben részesüljenek a bérelt járművek használatából fakadó előnyökből. Az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy korlátozzák a területükön letelepedett vállalkozásokat a hat tonna megengedett legnagyobb össztömegűnél nehezebb bérelt járművek saját számlás szállítási műveletek céljára történő használatában. Emellett nem írja elő a tagállamok számára, hogy engedélyezzék területükön a bérelt járművek használatát abban az esetben, ha a járművet az azt bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam jogszabályaival összhangban vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba.

                     (4)

                     Annak érdekében, hogy a vállalkozások nagyobb mértékben részesülhessenek a bérelt járművek használatából származó előnyökből, lehetővé kell tenni a számukra, hogy ne csak a letelepedésük helye szerinti tagállamban, hanem a bármely más tagállamban bérelt járműveket is használhassák. Ez a lehetőség különösen a kereslet rövid távú, szezonális vagy átmeneti megnövekedésének kezelését, valamint a hibás vagy sérült járművek pótlását könnyítené meg számukra, miközben garantálná a szükséges biztonsági követelményeknek való megfelelést, és megfelelő munkafeltételeket biztosítana a gépjárművezetők részére.

                     (5)

                     A tagállamok számára nem szabad lehetővé tenni, hogy korlátozzák a területükön egy másik tagállam területén letelepedett vállalkozás által bérelt járművek használatát, ha a járművet valamely tagállam alkalmazandó jogszabályainak, biztonsági követelményeinek és egyéb kötelező előírásainak megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba, valamint – ha olyan járműről van szó, amelyhez szükség van az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti közösségi engedély hitelesített másolatára –, amelynek használatát a vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállam az említett hitelesített másolat formájában engedélyezte.

                     (6)

                     A megfelelő igazolások benyújtásának egyszerűsítése érdekében a tagállamoknak az elektronikus formátumú dokumentumokat is el kell ismerniük a 2006/1/EK irányelvnek való megfelelés igazolásaként.

                     (7)

                     A közúti szállítás adóztatásának mértéke még mindig jelentős eltéréseket mutat az Unión belül. Ezért az adórendszerek torzulásának megelőzése érdekében indokolt fenntartani bizonyos korlátozásokat, amelyek közvetetten szintén hatást gyakorolnak a járműbérlési szolgáltatások nyújtásának szabadságára. Következésképpen a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy korlátozzák azt az időtartamot, amely alatt a területükön letelepedett vállalkozások olyan bérelt járművet használhatnak, amelyet egy másik tagállamban vettek nyilvántartásba vagy helyeztek forgalomba. Tekintettel arra, hogy ez az irányelv nem harmonizálja a nemzeti gépjármű-adóztatást, és mivel a járművek nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályok kapcsolódnak a gépjármű-adóztatáshoz, a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani a bérelt jármű nyilvántartásba vételének előírására, feltéve, hogy a jármű legalább 30 napig közlekedhet, mielőtt e követelmény alkalmazandóvá válna. Továbbá lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy korlátozzák a területükön letelepedett vállalkozások által bérelhető ilyen járművek számát. E korlát nem lehet alacsonyabb a vállalkozás rendelkezésére álló járművek egy bizonyos arányánál; a rendelkezésre álló járművek nem foglalják magukban a más tagállamban bérelt és nem a vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamban nyilvántartásba vett járműveket.

                     (8)

                     Az azon bérelt járművek valamely tagállam területén letelepedett vállalkozás általi használatára vonatkozó korlátozások említett tagállam általi érvényesítésének javítása érdekében, amelyeket egy másik tagállam jogszabályainak megfelelően vettek nyilvántartásba vagy helyeztek forgalomba, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírják, hogy a bérleti szerződés időtartama nem haladhatja meg a szóban forgó jármű használatára engedélyezett időtartamot. Az 1072/2009/EK rendelettel összhangban kiadott közösségi engedély hitelesített másolatai érvényességét korlátozni lehet a bérleti szerződés időtartamának megfelelő időszakra. Ezenkívül a bérelt jármű rendszámát fel lehet tüntetni e hitelesített másolatokon.

                     (9)

                     A bérelt járművek forgalma nem akadályozhatja a vállalkozások által a letelepedésük helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban végzett szállítási műveletek jogszerűségének nyomon követését és ellenőrzését. Az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) összhangban a nemzeti elektronikus nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell a fuvarozási vállalkozások rendelkezésére álló járművek rendszámát. Ennek a vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban bérelt járművekre is ki kell terjednie. Az 1071/2009/EK rendelet rendelkezik továbbá a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban tárolt adatok más tagállamok illetékes hatóságai számára való elérhetőségéről. A nemzeti elektronikus nyilvántartásoknak lehetővé kell tenniük a célzott keresést a letelepedés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamok által kiadott rendszámmal közlekedő járművek tekintetében.

                     (10)

                     Az azon kötelezettségnek való egységes megfelelés biztosítása érdekében, hogy az ellenszolgáltatás fejében közúti árufuvarozást végző valamely vállalkozás által használt bérelt jármű rendszáma rögzítésre kerüljön a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban, a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban rögzítendő adatokra vonatkozó minimális követelményekkel kapcsolatban végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

                     (11)

                     A saját számlás szállítási műveletek hatékonyabb megvalósításának lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára a továbbiakban nem engedhető meg, hogy korlátozzák a bérelt járművek ilyen műveletekre történő használatának lehetőségét. Az esetleges adóügyi problémák elkerülése érdekében azonban fenn kell tartani a bérelt járművek saját számlás szállítási műveletekre való használata korlátozásának lehetőségét azon járművek esetében, amelyeket az azokat használó vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállamon kívül vettek nyilvántartásba.

                     (12)

                     A Bizottságnak nyomon kell követnie a 2006/1/EK irányelv végrehajtását és hatásait, valamint legkésőbb négy évvel ezen irányelv átültetési határidejét követően jelentést kell készítenie. E jelentésnek kellően figyelembe kell vennie ezen irányelvnek a közúti közlekedésbiztonságra, – a járműállomány életkorában és típusösszetételében bekövetkező változások alapján – a környezetre, továbbá az adóbevételekre gyakorolt hatását, különös tekintettel az ezen irányelvben előírt korlátozások indokolására. A jelentésben azt is meg kell vizsgálni, hogy ezen irányelv végrehajtása okozott-e nehézségeket az érvényesítés tekintetében, beleértve a kabotázsszabályok végrehajtását. A Bizottságnak mérlegelnie kell az e területen végrehajtandó jövőbeli intézkedés szükségességét e jelentés fényében.

                     (13)

                     mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a közúti szállítás és az ezen irányelv által kezelni kívánt kérdések határokon átnyúló jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

                     (14)

                     A 2006/1/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 2006/1/EK irányelv a következőképpen módosul:

                        1.

                        A 2. cikk a következőképpen módosul:

                                    a)

                                    az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

                                                i.

                                                a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „(1)   Minden tagállam engedélyezi a területén a más tagállam területén letelepedett vállalkozás által bérelt jármű használatát, feltéve, hogy:”;

                                                ii.

                                                az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                            „a)

                                                            a járművet valamelyik tagállam jogszabályainak megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba, használatára pedig – adott esetben – az 1071/2009/EK (*1) és az 1072/2009/EK (*2) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kerül sor;

                                                   (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.)."

                                                   (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).”;"

                                    b)

                                    a (2) bekezdés bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:

                                       „(2)   Az (1) bekezdés a)–d) pontjában említett feltételeknek való megfelelést a következő, nyomtatott vagy elektronikus formátumú dokumentumok bemutatásával kell igazolni, amelyeket a jármű fedélzetén kell tartani:”.

                        2.

                        A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

                           „3. cikk

                              (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területükön letelepedett vállalkozások – amennyiben a 2. cikkben előírt feltételek teljesülnek – a tulajdonukban lévő járművekre vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett használhassanak bérelt járműveket közúti árufuvarozás céljára.

                              (2)   Ha egy bérelt járművet egy másik tagállam jogszabályainak megfelelően vettek nyilvántartásba vagy helyeztek forgalomba, a közúti fuvarozási vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállam:

                                          a)

                                          korlátozhatja területén a bérelt jármű használati idejét, feltéve, hogy a bérelt jármű ugyanazon közúti fuvarozási vállalkozás általi, egy adott naptári évben legalább két egymást követő hónapon keresztüli használata engedélyezett; ez esetben a tagállam előírhatja, hogy a bérleti szerződés időtartama ne legyen hosszabb, mint az említett tagállam által megszabott határidő;

                                          b)

                                          előírhatja, hogy a bérelt járművet a nemzeti nyilvántartásba vételi szabályaival összhangban legalább 30 napos időszak elteltével vegyék nyilvántartásba; ez esetben a tagállam előírhatja, hogy a bérleti szerződés időtartama ne legyen hosszabb, mint a nyilvántartásba vételi követelmény alkalmazandóvá válása előtti közlekedési időszak;

                                          c)

                                          korlátozhatja az egyes vállalkozások által használható bérelt járművek számát, feltéve, hogy az engedélyezett járművek minimális száma legalább az 1071/2009/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint a vállalkozás rendelkezésére álló tehergépjármű-állomány 25 %-át kiteszi, mégpedig vagy a bérelt jármű használatát megelőző év december 31-én, vagy azon a napon, amikor a vállalkozás megkezdi a bérelt jármű használatát, a tagállam által meghatározottak szerint; azonban egy olyan vállalkozás esetében, amelynek járműállománya egynél több és négynél kevesebb járműből áll, legalább egy ilyen jármű használatát engedélyezni kell; az e pont szerinti minimális szám az adott tagállam jogszabályai szerint nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett járművek alapján a vállalkozás rendelkezésére álló tehergépjármű-állományra vonatkozik;

                                          d)

                                          korlátozhatja az ilyen járművek saját számlás szállítási műveletekre való használatát.”

                        3.

                        Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

                           „3a. cikk

                              (1)   A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az ellenszolgáltatás fejében végzett közúti árufuvarozást végző vállalkozás által használt bérelt járművek rendszáma rögzítésre kerüljön az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkében említett nemzeti elektronikus nyilvántartásokban.

                              (2)   A tagállamok illetékes hatóságainak szorosan együtt kell működniük, valamint késlekedés nélkül kölcsönösen segítséget kell nyújtaniuk egymásnak és egymás rendelkezésére kell bocsátaniuk bármilyen releváns információt annak érdekében, hogy elősegítsék ezen irányelv végrehajtását és érvényesítését. E célból minden tagállam kijelöli a többi tagállammal való információcseréért felelős nemzeti kapcsolattartó pontot.

                              (3)   Az (1) bekezdésben említett információ cseréjének az (EU) 2016/480 bizottsági végrehajtási rendeletben (*3) meghatározott, a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett nemzeti elektronikus nyilvántartásokon (European Registers of Road Transport Undertakings, ERRU) keresztül kell történnie.

                              (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a részükre e cikk alapján rendelkezésre bocsátott információkat csak azokban az ügyekben használják fel, amelyekben a megkeresést kezdeményezték. Személyes adatok kezelésére kizárólag az ezen irányelvnek való megfelelés céljából kerülhet sor, és azt az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*4) megfelelően kell végezni.

                              (5)   A kölcsönös igazgatási együttműködést és segítségnyújtást díjmentesen kell biztosítani.

                              (6)   Az információkérés nem gátolhatja az illetékes hatóságokat abban, hogy a vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban intézkedéseket hozzanak az ezen irányelv átültetéséből fakadó szabályok feltételezett megsértésének kivizsgálására és megelőzésére.

                              (7)   A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett adatok kezelése megfeleljen az 1071/2009/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdésének g) pontjában említett információkra vonatkozó követelményeknek, az említett rendelet 16. cikke (2) bekezdésének harmadik és ötödik albekezdésében, valamint 16. cikke (3) és (4) bekezdésében meghatározottak szerint.

                              (8)   A 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett kockázatértékelés kiszámítására vonatkozó közös képletet létrehozó végrehajtási jogi aktus elfogadását követő legkésőbb 14 hónapon belül a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a nemzeti elektronikus nyilvántartásokban rögzítendő adatokra vonatkozó minimumkövetelményeket a nyilvántartások összekapcsolásának lehetővé tétele érdekében, valamint meghatározza az ahhoz szükséges funkciókat, hogy az említett információk hozzáférhetők legyenek az illetékes hatóságok részére a közúti ellenőrzések során. E minimumkövetelményeknek és funkcióknak meg kell felelniük az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése szerint meghatározott követelményeknek és funkcióknak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az ezen irányelv 5b. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

                              (9)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett adatok hozzáférhetők legyenek az illetékes hatóságok részére a közúti ellenőrzések során.

                           (*3)  A Bizottság (EU) 2016/480 végrehajtási rendelete (2016. április 1.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett nemzeti elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról és az 1213/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2016.4.2., 4. o.)."

                           (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."

                           (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/22/EK irányelve (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 561/2006/EK és a 165/2014/EU rendelet és a 2002/15/EK határozat végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.).”"

                        4.

                        Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

                           „5a. cikk
                           A Bizottság 2027. augusztus 7-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról és hatásairól. E jelentésben tájékoztatásnak kell szerepelnie az olyan járművek használatáról, amelyeket a járműveket bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban béreltek. A jelentésben különös figyelmet kell fordítani a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre, az adóbevételekre és az 1072/2009/EK rendelet szerinti kabotázsszabályok végrehajtására gyakorolt hatásra. E jelentés alapján a Bizottság megvizsgálja, hogy szükséges-e további intézkedésekre javaslatot tennie.

                           5b. cikk

                              (1)   A Bizottságot a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 42. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*7) értelmében vett bizottságnak minősül.

                              (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

                           (*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.)."

                           (*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

            2. cikk

               (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2023. augusztus 6-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
               Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

               (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

            3. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            4. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Strasbourgban, 2022. április 6-án.

                  az Európai Parlament részéről

                  az elnök

               R. METSOLA

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               C. BEAUNE

            (1)  HL C 129., 2018.4.11., 71. o.

            (2)  HL C 176., 2018.5.23., 57. o.

            (3)  Az Európai Parlament 2019. január 15-i álláspontja (HL C 411., 2020.11.27., 258. o.) és a Tanács 2021. december 20-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2022. április 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1/EK irányelve (2006. január 18.) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról (HL L 33., 2006.2.4., 82. o.).

            (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

            (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

            (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).