title: A Tanács irányelve (1978. június 12.) a gépjárművek kerékdobjaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L0549

Hivatalos Lap L 168 , 26/06/1978 o. 0045 - 0050 finn különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0145  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 7 o. 0130  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0145  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0195  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0195

		A Tanács irányelve(1978. június 12.)a gépjárművek kerékdobjaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(78/549/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel azok a műszaki követelmények, amelyeket a gépjárműveknek a nemzeti jogszabályok szerint teljesíteniük kell, többek között a gépjárművek kerékdobjaira is vonatkoznak,mivel ezek a követelmények tagállamonként különböznek; mivel ebből következően szükségszerű, hogy mindegyik tagállam vagy kiegészítésként, vagy jelenlegi szabályozása helyett azonos követelményeket fogadjon el, hogy ezáltal mindenekelőtt bármely járműtípushoz alkalmazni lehessen a legutóbb a 78/547/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [4] szerinti EGK-típus-jóváhagyási eljárást;mivel a gépjárművekről szóló, vonatkozó nemzeti jogszabályok közelítése azt is magában foglalja, hogy az egyes tagállamok kölcsönösen elismerik a közös követelmények alapján minden egyes tagállam által elvégzett ellenőrzéseket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű": olyan közúti használatra szánt M1 kategóriájú gépjármű (meghatározása a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében szerepel), amelynek legalább négy kereke van, és legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 25 km/órát.2. cikkEgyetlen tagállam sem tagadhatja meg egy járműre EGK vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását a kerékdobokra való hivatkozással, amennyiben azok teljesítik az I. mellékletben megállapított követelményeket.3. cikkEgyetlen tagállam sem tagadhatja meg, vagy tilthatja meg egy jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét vagy forgalomba helyezését a kerékdobokra való hivatkozással, amennyiben azok teljesítik az I. mellékletben megállapított követelményeket.4. cikkMinden olyan módosítást, amely a mellékletekben meghatározott követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása miatt szükséges, a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított tizennyolc hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1978. június 12-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Olesen[1] HL C 118., 1977.5.16., 29. o.[2] HL C 114., 1977.5.11., 6. o.[3] HL L 168., 1978.6.26., 39. o.[4] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET1. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK1.1. A gépjárművet el kell látni kerékdobokkal (a felépítmény, sárvédő stb. részei).1.2. A kerékdobokat úgy kell kialakítani, hogy védje az út többi használóját, amennyire lehet, a felvetődő kövektől, sártól, jégtől, hótól és víztől, továbbá csökkentse annak veszélyét, hogy ezek az úthasználók érintkezésbe kerüljenek a forgó kerekekkel.2. KÜLÖNÖS ELŐÍRÁSOK2.1. A kerékdoboknak meg kell felelniük a következő követelményeknek menetkész járműnél (lásd a 70/156/EGK irányelv I. mellékletének 2.6. pontja) a kerekeknek a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamos menetállása mellett:2.1.1. A kerekek középpontjához képest 30°-ban előre és 50°-ban hátrafelé mutató radiális síkok által alkotott térben (lásd az 1. ábrát) a kerékdob teljes szélessége (q) legalább olyan legyen, hogy lefedje a teljes gumiabroncs szélességet (b), figyelembe véve a gyártó és a II. mellékletben szereplő bizonyítvány 5.2. pontjában megjelölt gumiabroncs/kerék együttes sajátosságait. Ikerkerekeknél a két gumiabroncs teljes szélességét kell figyelembe venni.2.1.1.1. A 2.1.1. pontban említett szélességek meghatározásához a gumiabroncs oldalán lévő jelöléseket, díszítéseket, védőszalagokat vagy bordákat nem kell figyelembe venni.2.1.2. A kerékdobok hátulja nem végződhet a kerekek forgástengelye fölött 150 milliméterre meghúzott vízszintes sík fölött (a kerekek középpontján átmenő tengelyvonaltól mérve), továbbá a kerékdob hátsó szélének ezzel a síkkal meghatározott metszése (1. ábra A. pont) kívül kell, hogy legyen a gumiabroncs hosszirányú középsíkján, vagy ikerkerék esetén a külső gumiabroncs hosszirányú középsíkján.2.1.3. A kerékdobok határoló vonalának és elhelyezésének a lehető legközelebb kell esnie a gumiabroncshoz; és különösen a 2.1.1. pontban említett radiális síkok által határolt térben teljesítik a következő követelményeket:2.1.3.1. a gumiabroncs függőleges tengelysíkjában – legalább 30 mm legyen a gumiabroncs középpontján átmenő hosszirányú függőleges síkban mérve. A (p) mélység fokozatosan 0-ra csökkenthető a 2.1.1. pontban meghatározott radiális síkban;2.1.3.2. a kerékdobok alsó szélei és a kerekek középpontján átmenő tengely közötti távolság (c) nem lehet 2 r-nél több, ahol "r" a gumiabroncs statikus sugara.2.1.4. A magasságban beállítható felfüggesztéssel rendelkező járműveknél a fenti követelményeknek akkor kell teljesülniük, amikor a jármű a gyártó által meghatározott rendes üzemi helyzetben van.2.2. A kerékdobok állhatnak több részből, feltéve hogy összeszereléskor nem marad hézag az egyes részekben, illetve közöttük.2.3. A kerékdobokat szilárdan kell rögzíteni. Teljes egészében vagy részeiben azonban leszerelhetők lehetnek.3. HÓLÁNCOK HASZNÁLATA3.1. A gyártónak igazolnia kell, hogy a jármű úgy került kialakításra, hogy legalább egy lánctípus alkalmazható az adott típusú jármű hajtott kerekeihez jóváhagyott legalább egy gumiabroncstípushoz. A gyártónak egy megfelelő lánc/gumiabroncs szerelvényt kell meghatároznia, és ezt meg kell jelölnie a II. mellékletben megjelölt bizonyítvány 5.1. pontjában.4. EGK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM4.1. A járműtípus EGK-típus-jóváhagyási kérelmét a kerékdobok vonatkozásában a gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be.4.2. A kérelemhez három példányban kell mellékelni a következő dokumentumokat, illetve adatokat:4.2.1. – a járműtípus részletes leírása a kerékdobok vonatkozásában; és4.2.2. – a kerékdobok részletes rajza, amely bemutatja a járművön való elhelyezésüket.4.3. A jóváhagyásra benyújtott jármű tekintetében reprezentatív járművet kell a típusjóváhagyást végző műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMINTA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1991. december 11.) a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, valamint a sertések, a friss hús és a húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0688

Hivatalos Lap L 377 , 31/12/1991 o. 0018 - 0019 finn különkiadás fejezet 3 kötet 40 o. 0044  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 40 o. 0044

		A Tanács irányelve(1991. december 11.)a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, valamint a sertések, a friss hús és a húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról(91/688/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a legutóbb az 91/266/EGK irányelvvel [4] módosított 72/462/EGK irányelv [5] különösen azon feltételeket határozza meg, amelyeket élő sertések, friss sertéshús és húsipari termékek harmadik országokból történő behozatala esetén a klasszikus sertéspestis vonatkozásában teljesíteni kell;mivel a Közösségben a klasszikus sertéspestissel kapcsolatban javult az egészségügyi helyzet és a betegséggel szemben alkalmazott rendszeres védőoltást abbahagyták, helyénvaló az élő sertések, a friss sertéshús és a húsipari termékek behozatalára megállapított feltételek módosítása,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 72/462/EGK irányelv az alábbiak szerint módosul:1. a 6. cikk az alábbi bekezdésekkel egészül ki:"(4) A klasszikus sertéspestis vonatkozásában a sertéseknek olyan harmadik ország területéről kell érkezniük, amely:- a klasszikus sertéspestistől legalább 12 hónapja mentes,- a megelőző 12 hónap során vakcinázást nem engedélyezett,- nem enged be a területére olyan sertéseket, amelyeket megelőzőleg 12 hónapnál rövidebb ideje oltottak be.(5) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltéréssel a 29. cikkben megállapított eljárással összhangban lehet elhatározni, hogy engedélyezik sertések behozatalát egy harmadik ország területének valamely részéről, feltéve hogy az ország teljes területén tilos a klasszikus sertéspestis elleni vakcinázás és az érintett harmadik ország területének adott része teljesíti a (4) bekezdésben megállapított feltételeket.(6) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltéréssel a (4) bekezdésben foglalt feltételeket teljesítő harmadik országban jelentkező klasszikus sertéspestis esetén a 29. cikkben megállapított eljárással összhangban határozható el a (4) bekezdés első fordulatában említett 12 hónapos időtartam hat hónapra csökkentése, ha:a) egy földrajzilag behatárolt területen tör ki a járvány, vagy járványtanilag több, egymással összefüggő megbetegedés jelentkezik; továbbáb) a megbetegedést, vagy megbetegedéseket három hónapon belül és vakcinázás igénybevétele nélkül felszámolják.";2. a 14. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:"c) amelyben legalább a megelőző 12 hónap folyamán nem észleltek klasszikus sertéspestist, a klasszikus sertéspestis elleni védőoltás alkalmazását legalább a megelőző 12 hónap folyamán nem engedélyezték és a megelőző 12 hónapban egyetlen sertést sem vakcináztak klasszikus sertéspestis ellen.";3. az 15. cikk az alábbi mondattal egészül ki:"A 29. cikkben megállapított eljárással összhangban határozható el eltérés a 14. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglaltaktól."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek legkésőbb 1992. július 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezen intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmávalilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. december 11-én.a Tanács részérőlaz elnökP. Bukman[1] HL C 226., 1991.8.31., 21. o.[2] HL C 326., 1991.12.16.[3] 1991. november 28-án közzétett vélemény (a Hivatalos Lapban még nem hirdették ki).[4] HL L 134., 1991.5.29., 45. o.[5] HL L 302., 1972.12.31., 28. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2002/38/EK irányelve (2002. május 7.) a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos rendelkezések tekintetében a 77/388/EGK irányelv módosításáról és átmeneti módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0038

Hivatalos Lap L 128 , 15/05/2002 o. 0041 - 0044

		A Tanács 2002/38/EK irányelve(2002. május 7.)a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos rendelkezések tekintetében a 77/388/EGK irányelv módosításáról és átmeneti módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv [4] 9. cikke szerinti, a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatások és az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások hozzáadottérték-adójának alkalmazására jelenleg érvényes szabályok nem alkalmasak az ilyen, a Közösség területén belül igénybe vett szolgáltatások megadóztatására és e területen a verseny torzulásának megelőzésére.(2) A belső piac megfelelő működése érdekében e torzulásokat meg kell szüntetni és új, összehangolt szabályokat kell bevezetni az ilyen típusú tevékenységre. Intézkedéseket kellene hozni különösen annak biztosítására, hogy az ilyen szolgáltatások a Közösség területén legyenek adókötelesek, amennyiben azokat ellenszolgáltatás fejében nyújtják és a Közösségben székhellyel rendelkező fogyasztók veszik igénybe, illetve azok ne legyenek adókötelesek, ha a szolgáltatást a Közösségen kívül veszik igénybe.(3) E célból a harmadik országokból a Közösségben székhellyel rendelkező személyek számára nyújtott, vagy a Közösség területéről a harmadik országokban székhellyel rendelkező személyek számára nyújtott rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokat, valamint az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat a szolgáltatás igénybevevőjének helye szerint kell megadóztatni.(4) Az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások meghatározása érdekében ezen irányelv mellékletébe bele kell foglalni az ilyen szolgáltatásokra vonatkozó példákat.(5) Egy különös szabályozást kell létrehozni az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat biztosító olyan gazdasági szereplők pénzügyi kötelezettségei teljesítésének megkönnyítése érdekében, amelyek nem telepedtek le a Közösségben és adózás céljából azonosítóval történő ellátásuk a Közösségen belül nem szükséges. E rendszer alkalmazása célból bármely olyan gazdasági szereplő, amely elektronikus úton nem adóalanyok számára ilyen szolgáltatásokat biztosít a Közösség területén belül, választhatja azt, hogy egyetlen tagállamban igényel azonosító számot, amennyiben őt a Közösség területén adózási célból más módon nem azonosították.(6) Azon nem letelepedett gazdasági szereplőnek, amely a különös szabályozás előnyeivel élni kíván, meg kell felelnie az e rendszerben megállapított követelményeknek és valamennyi vonatkozó rendelkezésnek azon tagállamban, amelyben a szolgáltatást igénybe veszik.(7) Az azonosítót kiadó tagállamnak képesnek kell lennie arra, hogy bizonyos feltételek fennállása esetén kizárjon egy nem letelepedett gazdasági szereplőt a különös szabályozásból.(8) Ha a nem letelepedett gazdasági szereplő a különös szabályozást választja, bármely ráfordításként jelentkező hozzáadottérték-adót, amelyet a különös szabályozás alá tartozó adózott tevékenységei céljára felhasznált termékekre és szolgáltatásokra tekintettel fizetett be, köteles visszatéríteni azon tagállam, amelyben a hozzáadottérték-adót megfizették, összhangban a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – a hozzáadottérték-adónak az ország területén nem honos adóalanyok részére történő visszatérítésének szabályai – szóló, 1986. november 17-i 86/560/EGK tizenharmadik tanácsi irányelv [5] rendelkezéseivel. Ugyanezen irányelv 2. cikkének (2) és (3) bekezdésében és 4. cikkének (2) bekezdésében a visszatérítésre vonatkozóan megjelölt választható megszorításokat nem kell alkalmazni.(9) A tagállamoknak az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően lehetővé kell tenniük, hogy bizonyos nyilatkozatokat és bevallásokat elektronikus úton el lehessen készíteni, és megkövetelhetik ezen elektronikus út használatát.(10) Az elektronikus adóbevallások és nyilatkozatok bevezetésére vonatkozó rendelkezéseket hosszú távra szólóan kell elfogadni. Kívánatos, hogy minden egyéb rendelkezést egy hároméves átmeneti időszakra fogadjanak el, amelyet gyakorlati okokból meg lehet hosszabbítani, de azokat a tapasztalatok alapján minden esetben felül kell vizsgálni a 2003. július 1-jétől számított három éven belül.(11) Ezért a 77/388/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/388/EGK irányelv átmenetileg a következőképpen módosul:1. a 9. cikkben:a) a (2) bekezdés e) pontjában a mondat végi pont helyébe vessző lép és a következő francia bekezdésekkel egészül ki:"– rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatások,– többek között azon elektronikus úton nyújtott szolgáltatások, amelyeket az L. melléklet határoz meg.";b) a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:"f) a hely, ahol az e) pont utolsó francia bekezdésében említett szolgáltatásokat egy olyan adóalany nyújtja, amely a Közösség területén kívül rendelkezik a gazdasági tevékenységének székhelyével, illetve a szolgáltatás nyújtására szolgáló székhellyel vagy állandó telephellyel, illetve ezek hiányában az állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye a Közösség területén kívül van, és a szolgáltatást olyan, nem adóalanyok számára teljesíti, amelyek letelepedés szerinti országa, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye egy tagállam területén van, az a hely, ahol a nem adóalany letelepedett, illetve ahol az állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.";c) a (3) bekezdésben a bevezető mondat helyébe a következő mondat lép:"(3) A kettős adóztatás, az adózás elmaradása, illetve a verseny torzulásának elkerülésére a tagállamok a (2) bekezdés e) pontjában említett szolgáltatások nyújtása esetén – kivéve az utolsó francia bekezdésben említett szolgáltatásokat, amennyiben azokat nem adóalanyok részére nyújtják – és a szállítóeszközök bérbeadása esetén rendelkezhetnek a következőképpen:";d) a (4) bekezdés a következőképpen módosul:"(4) A (2) bekezdés e) pontjában említett távközlési szolgáltatások, valamint a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatások esetén, amelyeket egy olyan adóalany nyújt, amely a Közösség területén kívül rendelkezik a gazdasági tevékenységének székhelyével, illetve a szolgáltatás nyújtására szolgáló székhellyel vagy állandó telephellyel, illetve ezek hiányában az állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye a Közösség területén kívül van, és a szolgáltatást olyan, nem adóalanyok számára teljesíti, amelyek letelepedése szerinti országa, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye egy tagállam területén van, a tagállam alkalmazza a (3) bekezdés b) pontját.";2. a 12. cikk (3) bekezdésének a) pontja a következő, negyedik albekezdéssel egészül ki:"A harmadik albekezdést nem kell alkalmazni a 9. cikk (2) bekezdése e) pontjának utolsó francia bekezdésében említett szolgáltatásokra.";3. a következő cikkel egészül ki:"26c. cikkNem adóalanyok számára elektronikus szolgáltatásokat nyújtó, a nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozásA. MeghatározásE cikk alkalmazásában a más közösségi rendelkezések sérelme nélkül a következő meghatározásokat kell alkalmazni:a) "nem letelepedett adóalany": olyan adóalany, amely a Közösség területén sem gazdasági tevékenységének székhelyével, sem állandó telephellyel nem rendelkezik, és amelyet a 22. cikk értelmében más módon sem szükséges adózás céljából azonosítóval ellátni;b) "elektronikus szolgáltatások" és "elektronikus úton nyújtott szolgáltatások": azon szolgáltatások, amelyeket a 9. cikk (2) bekezdése e) pontjának utolsó francia bekezdése említ;c) "azonosítót kiadó tagállam": azon tagállam, amelyet a nem letelepedett adóalany kiválaszt, hogy ott bejelentse, e cikk rendelkezéseivel összhangban adóalanyként megkezdi tevékenységét a Közösség területén belül;d) "igénybevétel helyszínéül szolgáló tagállam": azon tagállam, amelyben a 9. cikk (2) bekezdésének f) pontja szerint az elektronikus szolgáltatás nyújtása vélhetően történik;e) "hozzáadottérték-adó bevallása": azon nyilatkozat, amely az azon adóösszeg megállapításához szükséges információt tartalmazza, amelyet minden tagállamban felszámítanak.B. Az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások különös szabályozása(1) Azon nem letelepedett adóalanyoknak, amelyek elektronikus szolgáltatásokat nyújtanak olyan, nem adóalanyok részére, amelyek a tagállamban telepedtek le, vagy ott állandó lakóhelyük vagy szokásos tartózkodási helyük van, a tagállamok engedélyezik azt, hogy a következő rendelkezéseknek megfelelően egy különös szabályozást alkalmazzanak. A különös szabályozást a Közösség területén minden ilyen szolgáltatásra alkalmazni kell.(2) A nem letelepedett adóalany bejelenti az azonosítót kiadó tagállamnak, ha tevékenységét adóalanyként megkezdi, megszünteti vagy annak körét olyan módon változtatja meg, hogy ezáltal a továbbiakban nem jogosult a különös szabályozás igénybevételére. E bejelentést elektronikus úton kell megtenni.A tájékoztatásnak, amelyet a nem letelepedett adóalany az azonosítót kiadó tagállamnak nyújt az adókötelezettség alá tartozó tevékenysége megkezdésekor, a következő azonosító adatokat kell tartalmaznia: név, postacím, elektronikus címek, beleértve a webhelyeket, nemzeti adószám, ha van ilyen, valamint egy nyilatkozat arról, hogy az adott személyt nem azonosították a Közösség területén belül a hozzáadottérték-adó céljából. A nem letelepedett adóalany bejelenti az azonosítót kiadó tagállamnak a benyújtott adatokban bekövetkező bármilyen változást.(3) Az azonosítót kiadó tagállam a nem letelepedett adóalanyt egyedi szám segítségével azonosítja. Az azonosításhoz nyújtott tájékoztatás alapján az igénybevétel helyszínéül szolgáló tagállam megtarthatja saját azonosító rendszerét.Az azonosítót kiadó tagállam elektronikus úton értesíti a nem letelepedett adóalanyt a számára kijelölt azonosító számról.(4) Az azonosítót kiadó tagállam kizárja a nem letelepedett adóalanyt az azonosítási nyilvántartásból, amennyiben:a) az értesítést küld, hogy a továbbiakban már nem nyújt elektronikus szolgáltatásokat; vagyb) más okból feltételezhető, hogy adóköteles tevékenysége befejeződött; vagyc) többé nem felel meg a különös szabályozás alkalmazásához szükséges követelményeknek; vagyd) folyamatosan nem tartja be a különös szabályozásra vonatkozó előírásokat.(5) A nem letelepedett adóalany az azonosítót kiadó tagállam számára minden egyes naptári negyedévre vonatkozóan elektronikus úton benyújt egy hozzáadottértékadó-bevallást, függetlenül attól, hogy nyújtott-e elektronikus szolgáltatásokat. A bevallást azon elszámolási időszak végét követő 20 napon belül kell benyújtani, amelyre a bevallás vonatkozik.Az adóbevallás megjelöli az azonosító számot, és az igénybevétel helyszínéül szolgáló minden egyes tagállam számára, ahol az adó fizetendő, az elszámolási időszakra vonatkozóan nyújtott elektronikus szolgáltatások teljes összegét, a hozzáadottérték-adó levonásával, valamint a megfelelő adó teljes összegét. Az alkalmazandó adómértékeket és a teljes fizetendő adóösszeget egyaránt meg kell jelölni.(6) Az adóbevallás euróban készül. Azon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, megkövetelhetik, hogy az adóbevallást a saját nemzeti pénznemükben készítsék el. Ha a szolgáltatásnyújtást egyéb pénznemben végezték, akkor az adóbevallás kitöltéséhez az elszámolási időszak utolsó napján érvényes átváltási árfolyamot kell használni. Az átváltást az Európai Központi Bank által az adott napra vonatkozóan közzétett átváltási árfolyam szerint kell elvégezni, vagy ha azon a napon ilyet nem tettek közzé, akkor a következő közzétételi napon kiadott szerint.(7) A nem letelepedett adóalany a hozzáadottérték-adót az adóbevallás benyújtásával egy időben fizeti be. A befizetés egy euróban vezetett bankszámlára történik, amelyet az azonosítót kiadó tagállam határoz meg. Azon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, megkövetelhetik, hogy a megjelölt bankszámlára történő befizetéseket a saját nemzeti pénznemükben teljesítsék.(8) A 86/560/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése ellenére a nem letelepedett adóalany, amely e különös szabályozást alkalmazza, az ezen irányelv 17. cikkének (2) bekezdése szerinti levonások elvégzése helyett a 86/560/EGK irányelv szerint adó-visszatérítést kap. A 86/560/EGK irányelv 2. cikkének (2) bekezdését, 2. cikkének (3) bekezdését és 4. cikkének (2) bekezdését nem lehet a különös szabályozás hatálya alá tartozó elektronikus szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos visszatérítések esetén alkalmazni.(9) A nem letelepedett adóalany megfelelő részletességű nyilvántartást vezet az e különös szabályozás hatálya alá tartozó ügyletekről, amely lehetővé teszi az igénybevétel helyszínéül szolgáló tagállam adóhatóságának azt, hogy az (5) bekezdésben említett hozzáadottérték-adó bevallás helyességét megállapítsa. E nyilvántartásokat az azonosítót kiadó tagállam vagy az igénybevétel helyszínéül szolgáló tagállam kérésére elektronikus úton is rendelkezésre bocsátják. E nyilvántartásokat az ügylet lebonyolítási évének végétől számított 10 évig megőrzik.(10) A 21. cikk (2) bekezdésének b) pontját nem kell alkalmazni azon nem letelepedett adóalanyra, amely a különös szabályozást választotta."2. cikkA 77/388/EGK irányelv 28h. cikkében foglalt 22. cikk a következőképpen módosul:1. az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:"a) Minden adóalany bejelenti, hogy adóalanyként folytatott tevékenységét mikor kezdte, mikor módosította vagy szüntette meg. A tagállamok az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően lehetővé teszik az adóalanyok számára, hogy a nyilatkozatokat elektronikus úton is elkészíthessék, és megkövetelhetik ezen elektronikus út használatát.";2. a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:"a) Minden adóalany bevallást nyújt be a tagállamok által megállapított határnapig. E határnap nem lehet az egyes adómegállapítási időszakok végét követő két hónapnál később. Az adómegállapítási időszakokat az egyes tagállamok egy hónapban, két hónapban vagy egy negyedévben állapítják meg. A tagállamok azonban más időszakokat is megjelölhetnek, feltéve, hogy ezen adómegállapítási időszak az egy évet nem haladja meg. A tagállamok az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően lehetővé teszik az adóalany számára, hogy a bevallásokat elektronikus úton is elkészíthesse, és megkövetelhetik ezen elektronikus út használatát.";3. a (6) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:"a) A tagállamok előírhatják, hogy az adóalany az előző év összes ügyletére kiterjedően készítsen bevallást a (4) bekezdés szerinti összes adat feltüntetésével. E bevallás tartalmaz minden olyan adatot, amely az esetleges módosítás szempontjából szükséges. A tagállamok az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően lehetővé teszik az adóalany számára, hogy a bevallásokat elektronikus úton is elkészíthesse, és megkövetelhetik ezen elektronikus út használatát.";4. a (6) bekezdés b) pontjának második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"Az összesítő bevallást minden egyes naptári negyedévre vonatkozóan a tagállamok által meghatározott határidőn belül és eljárásokkal összhangban állítják össze, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a közvetett adózásra vonatkozó közigazgatási együttműködést érintő rendelkezéseket minden körülmények között betartsák. A tagállamok az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően lehetővé teszik az adóalanyok számára, hogy a bevallásokat elektronikus úton is elkészíthessék, és megkövetelhetik ezen elektronikus út használatát."3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2003. július 1-jétől kezdődő hatállyal megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkAz 1. cikket hároméves időtartamra, 2003. július 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.5. cikkA Tanács a Bizottság jelentése alapján 2006. június 30. előtt áttekinti ezen irányelv 1. cikkének rendelkezéseit, és vagy a Szerződés 93. cikkével összhangban cselekedve intézkedéseket fogad el egy olyan megkülönböztetésmentes alapon működő, megfelelő elektronikus mechanizmusra vonatkozóan, amelyben az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásoknak az igénybevétel helyén való adóztatása esetén az adók felszámítása, bevallása, beszedése és az adóbevételek elosztása történik, vagy – ha ez gyakorlati okokból szükséges – egyhangúlag, a Bizottság javaslata alapján eljárva meghosszabbítja a 4. cikkben említett időszakot.6. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. május 7-én.a Tanács részérőlaz elnökR. De Rato Y Figaredo[1] HL C 337. E, 2000.11.28., 65. o.[2] HL C 232., 2001.8.17., 202. o.[3] HL C 116., 2001.4.20., 59. o.[4] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2001/115/EGK tanácsi irányelvvel (HL L 15., 2002.1.17., 24. o.) módosított irányelv.[5] HL L 326., 1986.11.21., 40. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"L. MELLÉKLETA 9. CIKK (2) BEKEZDÉSÉNEK e) PONTJÁBAN EMLÍTETT ELEKTRONIKUS ÚTON NYÚJTOTT SZOLGÁLTATÁSOK SZEMLÉLTETŐ LISTÁJA1. Webhelyszolgáltatások biztosítása, webhosting, programok és felszerelések távkarbantartása.2. Szoftverellátás és frissítés.3. Képek, szövegek és információk, valamint adatbázis-hozzáférés biztosítása.4. Zenék, filmek és játékok biztosítása, ideértve a szerencsejátékokat, valamint a politikai, kulturális, művészeti, sport-, tudományos és szórakoztató műsorszolgáltatások és események biztosítása.5. Távoktatás.Amennyiben a szolgáltatás nyújtója és a vásárló elektronikus levélben kommunikál egymással, ez önmagában nem jelenti azt, hogy a nyújtott szolgáltatás a 9. cikk (2) bekezdése e) pontjának utolsó francia bekezdése szerinti értelemben vett elektronikus úton nyújtott szolgáltatás."--------------------------------------------------


title: A Tanács 93/43/EGK irányelve (1993. június 14.) az élelmiszer-higiéniáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0043

Hivatalos Lap L 175 , 19/07/1993 o. 0001 - 0011 finn különkiadás fejezet 13 kötet 24 o. 0126  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 24 o. 0126

		A Tanács 93/43/EGK irányelve(1993. június 14.)az élelmiszer-higiéniárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,együttműködve az Európai Parlamenttel [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel az élelmiszerek szabad mozgása a belső piac megvalósításának elengedhetetlen előfeltétele; mivel ez az elv magában foglalja a szabad mozgásban résztvevő, emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer biztonsági színvonalába és különösen higiéniai színvonalába vetett bizalmat valamennyi műveletben az előkészítés, a feldolgozás, a gyártás, a csomagolás, a tárolás, a szállítás, a forgalmazás, a kezelés, az árusítás és a fogyasztók ellátása során;mivel az emberi egészség védelme kiemelkedően fontos;mivel az élelmiszerek hatósági ellenőrzéséről szóló, 1989. június 14-i 89/397/EGK tanácsi irányelv [3], valamint e területen további különös szabályok már foglalkoztak e védelemmel; mivel ezen ellenőrzések fontos célja az élelmiszer-higiénia; mivel a 89/397/EGK irányelv a vizsgálatra, a mintavételre ésaz elemzésre irányul, és ezen irányelvet ki kellene egészíteni olyan rendelkezésekkel, amelyek az élelmiszer-higiénia szintjének javítására és a szabad mozgásban résztvevő élelmiszerek higiéniai színvonalába vetett bizalom erősítésére szolgálnak;mivel az emberi egészség védelme érdekében össze kell hangolni az élelmiszer-higiénia általános szabályait, amely szabályokat az előkészítés, a feldolgozás, a gyártás, a csomagolás, a raktározás, a szállítás, a forgalmazás, a kezelés, az árusítás és a fogyasztók ellátása során be kell tartani;mivel a veszélyelemzés, a kockázatbecslés és egyéb, a kritikus pontokat azonosító, ellenőrző és megfigyelő szabályozó technikák ismertek;mivel az élelmiszerek bizonyos csoportjaira mikrobiológiai és hőmérséklet-ellenőrzési feltételeket lehet elfogadni; mivel ha ilyeneket elfogadnak, azoknak összhangban kell lenniük a tudományosan elfogadott általános alapelvekkel;mivel a tagállamok ösztönzik és részt vesznek az élelmiszeripari vállalkozásoknál alkalmazható helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatók kidolgozásában, amelyek adott esetben az ajánlott nemzetközi útmutató, a Codex Alimentarius élelmiszer-higiéniájának általános elvein alapulnak [4];mivel a Bizottság a tagállamok és más érdekelt felek támogatásával ösztönzi a helyes higiéniai gyakorlat részére olyan útmutatók kidolgozását, amelyeket az élelmiszeripari vállalkozások szükség szerint a Közösség egész területén alkalmazhatnak;mivel az élelmiszeripari vállalkozások azonban saját tevékenységük higiéniai viszonyaiért felelősek; mivel ezen irányelv nem írja elő olyan, a helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatók kötelező erejét, amelyeknek nincs jogi hatálya;mivel az élelmiszer-higiénia általános szabályai és a helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatók alkalmazása érdekében javasolni kell az EN 29000 sorozatú szabvány alkalmazását;mivel az élelmiszer-higiénia általános szabályainak betartását a 89/397/EGK irányelvvel összhangban a tagállamok illetékes hatóságainak kell ellenőrizniük azzal a céllal, hogy a fogyasztót megóvják az emberi fogyasztásra alkalmatlan vagy az emberi egészségre esetleg veszélyes élelmiszerek által okozott ártalmaktól;mivel az élelmiszeripari vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy csak az egészségre ártalmatlan élelmiszerek kerüljenek forgalomba, és az illetékes hatóságokat megfelelő jogkörrel kell felruházni ahhoz, hogy a közegészséget megóvhassák; mivel az élelmiszeripari vállalkozások törvényes jogait azonban biztosítani kell;mivel a Bizottság tudomására kell hozni, hogy az egyes tagállamokban az élelmiszer-higiénia hatósági ellenőrzéséért mely illetékes hatóságok felelősek,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ezen irányelv megállapítja az élelmiszer-higiénia általános szabályait és azokat az eljárásokat, amelyekkel e szabályok betartását ellenőrizni lehet.(2) Ezen irányelvet az egyéb egyedi közösségi élelmiszer-higiéniai szabályok keretében megállapított rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni. Az ezen irányelv elfogadását követő három éven belül a Bizottság megvizsgálja az egyedi közösségi jogszabályok és az ezen irányelv élelmiszer-higiéniai rendelkezéseinek viszonyát, és szükség szerint javaslatokat tesz.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában:- "élelmiszer-higiénia": (a továbbiakban "higiénia") az élelmiszerek biztonságának és fogyasztásra alkalmas voltának biztosításához szükséges intézkedések. Ezen intézkedések az elsődleges termelést (amely magában foglalja pl. a betakarítást, a vágást, a fejést) követő valamennyi műveletre kiterjednek az előkészítés, a feldolgozás, a gyártás, a csomagolás, a tárolás, a szállítás, a forgalmazás, a kezelés, az árusítás és a fogyasztók ellátása során,- "élelmiszeripari vállalkozás": mindazon köz- vagy magánvállalkozások, akár nyereségérdekeltek, akár nem, amelyek az alábbiak valamelyikével vagy mindegyikével foglalkoznak: élelmiszerek előkészítése, feldolgozása, gyártása, csomagolása, tárolása, szállítása, forgalmazása, kezelése, árusítása vagy a fogyasztók ellátása,- "fogyasztásra alkalmas élelmiszer": olyan élelmiszer, amely higiéniai szempontból emberi fogyasztásra alkalmas.3. cikk(1) Az élelmiszerek előkészítését, feldolgozását, gyártását, csomagolását, tárolását, szállítását, forgalmazását, kezelését, árusítását, valamint a fogyasztók élelmiszerrel való ellátását higiénikus módon kell végezni.(2) Az élelmiszeripari vállalkozásoknak tevékenységük során azonosítaniuk kell azon lépéseket, amelyek az élelmiszer biztonsága szempontjából kritikusak, és gondoskodniuk kell megfelelő biztonsági eljárások kiválasztásáról, végrehajtásáról, fenntartásáról, illetve felülvizsgálatáról a következő, a HACCP-rendszer (veszélyelemzés, kritikus ellenőrzési pontok) kifejlesztéséhez használt elvek alapján:- az élelmiszereket érintő esetleges kockázatok elemzése az élelmiszeripari vállalkozások tevékenysége során,- e tevékenységek során azon pontok azonosítása, ahol a fenti, élelmiszereket érintő kockázat megjelenhet,- annak meghatározása, hogy az azonosított pontok közül az élelmiszer biztonsága szempontjából mely pontok kritikusak – "kritikus pontok",- a fenti kritikus pontokon hatékony ellenőrzési és megfigyelési eljárások meghatározása és végrehajtása,és- az élelmiszereket érintő kockázat elemzése, a kritikus ellenőrzési pontok és az ellenőrzési és a megfigyelési eljárások felülvizsgálata rendszeresen és az élelmiszeripari vállalkozások tevékenységei változásakor.(3) Az élelmiszeripari vállalkozásoknak be kell tartaniuk a mellékletben felsorolt higiéniai szabályokat. A melléklet bizonyos rendelkezéseitől eltérést lehet engedélyezni a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban.4. cikkAz egyedi közösségi jogszabályok sérelme nélkül az élelmiszerek bizonyos csoportjaira mikrobiológiai feltételeket és hőmérséklet-ellenőrzési feltételeket lehet elfogadni a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban és a 74/234/EGK [5] határozattal létrehozott élelmiszerügyi tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően.5. cikk(1) A tagállamoknak ösztönözniük kell olyan helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatók kidolgozását, amelyeket az élelmiszeripari vállalkozások önkéntesen használhatnak, és amelyek útmutatóként szolgálhatnak a 3. cikk rendelkezéseinek betartására.(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett helyes higiéniai gyakorlati részére készített útmutatókat kidolgozzák, ez a következőképpen történik:- részt vesznek benne az élelmiszeripari vállalkozások és más érintett felek képviselői, így például a megfelelő hatóságok és fogyasztói csoportok,- konzultálnak a lényegesen érintett érdekszférákkal, beleértve az illetékes hatóságokat is,- adott esetben figyelembe veszik az ajánlott nemzetközi útmutató, a Codex Alimentarius élelmiszer-higiéniájának általános elveit.(3) A műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1983. március 28-i 83/189/EGK tanácsi irányelv [6] mellékletének 2. listájában említett nemzeti szabványügyi testületek égisze alatt is ki lehet dolgozni az (1) és a (2) bekezdésben említett útmutatókat.(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett, a helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatókat a tagállamok felülvizsgálják, hogy meghatározzák, feltehetően milyen mértékben felelnek meg a 3. cikknek.(5) A tagállamok a Bizottság részére továbbítják azon helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatókat, amelyekről feltételezik, hogy a 3. cikknek megfelelnek.A Bizottság ezen útmutatókat a tagállamok számára hozzáférhetővé teszi.(6) Ha egy vagy több tagállam, illetve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a harmonizálás céljából szükséges lehet, hogy a helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatókat egységes európai alapon dolgozzák ki (a továbbiakban "helyes higiéniai gyakorlat részére készített európai útmutatók"), akkor az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság keretében a 14. cikkel összhangban a Bizottság konzultál a tagállamokkal. E konzultációnak célja, hogy kivizsgálja az ilyen önkéntes útmutatók alkalmazhatóságát az érintett ágazatban, illetve tevékenységi területeken, és amennyiben az ilyen útmutatókat szükségesnek tartják:- megjelölje a szándékolt alkalmazási területet, tárgykört és az önkéntes útmutatók kidolgozásának menetrendjét, figyelembe véve az útmutató által érintett felekkel folytatott konzultációhoz szükséges időt,és- ezen önkéntes útmutatókat kidolgozás és/vagy értékelés céljából egy európai szabványügyi testület égisze alá utalja.(7) A (6) bekezdésben említett helyes higiéniai gyakorlat részére készített európai útmutatók kidolgozásakor minden szükséges intézkedést meg kell tenni a következők érdekében:- biztosítani, hogy az ilyen útmutatók kidolgozása az élelmiszeripari vállalkozások képviselői és más, lényegileg érintett érdekelt felek képviselői, így például az illetékes hatóságok és fogyasztói csoportok közreműködésével történjék,- biztosítani, hogy az ilyen útmutatók megfeleljenek a 3. cikk rendelkezéseinek, és ahol szükséges, figyelembe vegyék az ajánlott nemzetközi útmutató, a Codex Alimentarius élelmiszer-higiéniájának általános elveit,- biztosítani, hogy az ilyen útmutatókat – azon élelmiszer-gazdasági ágazatban, amelyre vonatkoznak – az egész Közösségben alkalmazni lehessen,- biztosítani, hogy az (1)–(3) bekezdéssel összhangban kidolgozott, a helyes higiéniai gyakorlati részére készített útmutatókat figyelembe vegyék,- biztosítani, hogy konzultáljanak az ilyen útmutatók által lényegesen érintett valamennyi féllel, beleértve a tagállamokat is, és azok észrevételeit figyelembe vegyék.(8) A (6) és (7) bekezdésben szereplő eljárással összhangban kidolgozott helyes higiéniai gyakorlat részére készített európai útmutatók címeit és hivatkozásait az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában teszik közzé. A tagállamok biztosítják, hogy a területükön így közzétett útmutatókat az érintett élelmiszeripari vállalkozások és a megfelelő hatóságok tudomására hozzák.6. cikkAmennyiben ezt célszerűnek tartják, a tagállamok javasolhatják az élelmiszeripari vállalkozások számára az EN 29000 sorozatú európai szabványok alkalmazását az általános higiéniai szabályok és a helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutató végrehajtására.7. cikk(1) A Szerződés értelmében a tagállamok fenntarthatnak, módosíthatnak és bevezethetnek az irányelvben megállapítottakhoz képest egyedibb nemzeti higiéniai rendelkezéseket, feltéve hogy e rendelkezések- legalább olyan szigorúak, mint a mellékletben szereplők,- nem korlátozzák, hátráltatják vagy akadályozzák az irányelvvel összhangban előállított élelmiszerek kereskedelmét.(2) Amíg a 4. cikkel összhangban részletes rendelkezéseket nem állapítanak meg, addig a Szerződés értelmében a tagállamok fenntarthatják, módosíthatják vonatkozó nemzeti rendelkezéseiket vagy bevezethetnek ilyen rendelkezéseket.(3) Ha valamely tagállam az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott esetekben új jogszabályok elfogadását vagy meglévő jogszabályok módosítását tartja szükségesnek, közli a tervezett intézkedéseket a Bizottsággal és a tagállamokkal, és megjelöli azok indokait. A Bizottság konzultációt folytat a tagállamokkal a 69/414/EGK határozattal [7] létrehozott Élelmiszerügyi Állandó Bizottságban, amennyiben ezt hasznosnak ítéli meg, vagy ha egy tagállam ezt indítványozza.A fenti tagállam a tervezett intézkedéseket csak az ilyen közlést követő három hónap elteltével teheti meg, feltéve hogy a Bizottságtól nem kapott ellentétes véleményt.Az utóbbi esetben a második albekezdésben említett határidő lejárta előtt a Bizottság megindítja a 14. cikkben foglalt eljárást annak meghatározására, hogy a tervezett intézkedéseket szükség szerint esetleges módosításokkal be lehet-e vezetni.8. cikk(1) Az illetékes hatóságok a 89/397/EGK irányelvvel összhangban ellenőrzéseket folytatnak annak biztosítására, hogy az élelmiszeripari vállalkozások megfeleljenek az ezen irányelv 3. cikkében foglalt rendelkezéseknek, és adott esetben az ezen irányelv 4. cikke értelmében hozott más rendelkezéseknek. Ezek során megfelelő figyelmet kell fordítani az ezen irányelv 5. cikkében említett helyes higiéniai gyakorlat részére készített útmutatókra, amennyiben ilyeneket kidolgoztak.(2) Az illetékes hatóságok vizsgálata kiterjed a tevékenységgel kapcsolatos esetleges élelmiszereket érintő kockázatok általános felmérésére. Az illetékes hatóságok különös figyelmet fordítanak az élelmiszeripari vállalkozások által meghatározott kritikus szabályozási pontokra, hogy értékeljék, a szükséges ellenőrzés és megfigyelés működik-e.A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az élelmiszer-előállító és -forgalmazó helyeket, az ilyen helyekkel kapcsolatos kockázatot figyelembe véve, megfelelő gyakorisággal ellenőrizzék.(3) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a Közösségbe behozott élelmiszerek ellenőrzését a 89/397/EGK irányelvvel összhangban végzik el, annak érdekében, hogy biztosítsák a 3. cikk rendelkezései, és adott esetben a 4. cikk értelmében hozott más rendelkezések betartását.9. cikk(1) Ha a 8. cikkben említett ellenőrzések lefolytatása során az illetékes hatóságok megbizonyosodnak arról, hogy a 3. cikk rendelkezései, vagy adott esetben a 4. cikk értelmében hozott más rendelkezések megszegése esetleg az élelmiszerek biztonságát vagy fogyasztásra alkalmas voltát veszélyezteti, megteszik a megfelelő intézkedéseket, amelyek kiterjedhetnek az élelmiszer forgalomból való kivonására és/vagy megsemmisítésére, vagy az előállító hely egészének vagy egy részének megfelelő időtartamra való bezárására.Az élelmiszer biztonságát vagy fogyasztásra alkalmas voltát fenyegető veszély megítélésénél figyelembe kell venni az élelmiszer jellegét, kezelésének és csomagolásának módját és minden olyan eljárást, amelynek az élelmiszert alávetik mielőtt a fogyasztóhoz eljutna, valamint azon körülményeket, amelyek között az árut kiállítják és/vagy tárolják.(2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy bármely, az ellenőrzés által érintett természetes vagy jogi személy jogorvoslattal élhessen az illetékes hatóságnak az ellenőrzés során hozott intézkedései ellen.10. cikk(1) Ha harmadik ország területén olyan higiéniai probléma merül fel, amelyről feltételezni lehet, hogy az emberi egészségre komoly veszélyt jelent, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam indítványára, az eset súlyosságától függően haladéktalanul megteszi a következő intézkedéseket:- felfüggeszti a behozatalt az érintett harmadik országból vagy annak egy részéből és, adott esetben, a harmadik tranzitországból is,és/vagy- egyedi feltételeket ír elő az érintett harmadik országból vagy annak egy részéből származó élelmiszerekre.(2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett esetben az érintett élelmiszerre vonatkozóan átmeneti védintézkedéseket hozhat.(3) A szükséghelyzetet kivéve, a Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedések megtétele előtt konzultál a tagállamokkal.(4) A Bizottság a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul értesíti az (1) és a (2) bekezdés értelmében hozott határozatokról.A Bizottság határozatával bármelyik tagállam a Tanácshoz fordulhat az első albekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül. A Bizottság által elfogadott határozatot a Tanács minősített többséggel megerősítheti, módosíthatja vagy hatályon kívül helyezheti. Ha a Tanács 30 napon belül nem hozott határozatot, a Bizottság határozatát visszavontnak kell tekinteni.(5) Ha egy tagállam hivatalosan tájékoztatja a Bizottságot a védintézkedések megtételének szükségességéről, és a Bizottság nem járt el az (1) és (2) bekezdés rendelkezései szerint, akkor az érintett tagállam átmeneti védintézkedéseket tehet az érintett élelmiszer behozatalára vonatkozóan.Ha egy tagállam átmeneti védintézkedéseket tesz, értesíti erről a többi tagállamot és a Bizottságot.A 14. cikkben megállapított eljárással összhangban, a Bizottság az ügyet 10 munkanapon belül az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság elé terjeszti a nemzeti átmeneti védintézkedések kiterjesztése, módosítása vagy elvetése céljából.11. cikk(1) Ha valamely tagállam új információ, vagy meglévő információ újraértékelése alapján megalapozottan feltételezi, hogy a 4. cikk értelmében meghozott részletes rendelkezések alkalmazása egészségügyi kockázatot jelent, saját területén a szóban forgó rendelkezések alkalmazását ideiglenesen felfüggesztheti vagy korlátozhatja. A tagállam erről haladéktalanul értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot, döntése indokainak megjelölésével.(2) A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tagállam indokait az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság keretében, véleményt nyilvánít, és a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket.12. cikkA tagállamok kijelölik a higiéniai ellenőrzésért felelős illetékes hatóságokat, és erről értesítik a Bizottságot.13. cikkAz ezen irányelvben szereplő nemzetközi szabályok hivatkozásainak, mint például a Codex Alimentarius hivatkozásainak módosításait a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban lehet elfogadni.14. cikkA Bizottságot munkájában az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság") segíti.A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében arra az esetre megállapított többséggel kell meghozni, amikor a határozatokat a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell elfogadnia. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el, kivéve ha a Tanács egyszerű többséggel az érintett intézkedéseket elvetette.15. cikkA Bizottság 1998. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, mellékelve az ezen irányelv végrehajtása során gyűjtött tapasztalatokat és az azok alapján szükséges javaslatokat.16. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az elfogadásától számított 30 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.17. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. június 14-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Trøjborg[1] HL C 174., 1992.11.23., ésHL C 150., 1993.5.31.[2] HL C 223., 1992.8.31., 16. o.[3] HL L 186., 1989.6.30., 23. o.[4] Codex Alimentarius A. Kötet Ajánlott nemzetközi útmutató, Az élelmiszerhigiénia általános elvei. Második átdolgozott kiadás, 1985. Kiadta az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete és az Egészségügyi Világszervezet (FAO/WHO), Róma, 1988.[5] HL L 136., 1974.5.20., 1. o.[6] HL L 109., 1983.4.26., 8. o. A legutóbb a 92/400/EGK határozattal (HL L 221., 1992.8.6., 55. o.) módosított irányelv.[7] HL L 291., 1969.11.19., 9. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETBevezetés1. A melléklet V–X. fejezetét az elsődleges termelést követően alkalmazni kell valamennyi műveletben, így az előkészítés, a feldolgozás, a gyártás, a csomagolás, a tárolás, a forgalmazás, a kezelés és a fogyasztók élelmiszerrel való ellátása során.A melléklet további fejezeteit a következőkre kell alkalmazni:- az I. fejezetet valamennyi élelmiszer-előállító és -forgalmazó helyre, kivéve azokat, amelyekre a III. fejezetet kell alkalmazni,- a II. fejezetet valamennyi helyiségre, ahol élelmiszert állítanak elő, kezelnek vagy dolgoznak fel, kivéve azokat, amelyekre a III. fejezetet kell alkalmazni és kivéve az étkező helyiségeket,- a III. fejezetet azon helyiségre, amelyet a fejezet fejlécében felsoroltak,- a IV. fejezetet valamennyi szállításra.2. E melléklet alkalmazásában "adott esetben" vagy "szükség szerint": az élelmiszerek biztonságának és fogyasztásra alkalmas voltának biztosítása végett.I.(A III. fejezetben felsoroltaktól eltérő) élelmiszer-előállító és -forgalmazó helyre vonatkozó általános követelmények1. Az élelmiszer-előállító és -forgalmazó helyet tisztán, műszakilag és egyéb szempontból megfelelő állapotban kell tartani.2. Az élelmiszer-előállító és -forgalmazó hely elhelyezése, tervezése, szerkezete és mérete:a) lehetővé teszi a megfelelő takarítást és/vagy fertőtlenítést;b) védelmet nyújt a szennyeződés felgyülemlése, mérgező anyagokkal való érintkezés, idegen anyag élelmiszerbe kerülése, a pára és a nemkívánatos penészbevonat felületre való képződése ellen;c) lehetővé teszi helyes higiéniai gyakorlat alkalmazását, beleértve az élelmiszerrel végzett műveletek alatt és között történő keresztszennyeződés elleni védelmet, a berendezések, az anyagok, a víz, a levegő vagy a személyzet által bekerülő és a külső forrásból származó (például kártevők általi) szennyeződés megelőzését;d) szükség szerint megfelelő hőmérsékleti feltételeket biztosít a higiénikus feldolgozáshoz és a termékek raktározásához.3. Kellő számú, kézmosásra kijelölt mosdókagylónak kell rendelkezésre állnia a megfelelő pontokon elhelyezve. Megfelelő számban vízöblítéses illemhelyet kell biztosítani, amelyek jól üzemelő vízelvezető berendezéshez csatlakoznak. Az illemhelyek nem nyílhatnak közvetlenül abba a helyiségbe, ahol az élelmiszert kezelik.4. A kézmosásra szolgáló mosdókagylókat hideg és meleg folyóvízzel kell üzemeltetni, megfelelő tisztítóanyagokkal és higiénikus kézszárítási lehetőséggel is el kell azokat látni. Adott esetben az élelmiszerek mosását a kézmosásra szolgáló berendezéstől elkülönítetten kell megoldani.5. Megfelelő és elégséges természetes vagy mechanikus szellőzésről kell gondoskodni. El kell kerülni, hogy a mechanikusan továbbított, szennyezett levegőt szállító légáram a tiszta levegővel ellátott részre kerüljön. A szellőző rendszert úgy kell kialakítani, hogy a szűrőket és más, időnkénti tisztítást és cserét igénylő részeket könnyen el lehessen érni.6. Az élelmiszer-előállító és -forgalmazó helyen belül lévő valamennyi szaniterberendezést megfelelő természetes vagy mechanikus szellőzéssel kell ellátni.7. Az élelmiszer-előállító és -forgalmazó helyet megfelelő természetes és/vagy mesterséges világítással kell ellátni.8. A vízelvezető berendezésnek a kívánt célnak meg kell felelnie, és azt úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy az élelmiszerek szennyeződését el tudják kerülni.9. A személyi állomány részére, szükség szerint, megfelelő öltözőt kell rendelkezésre bocsátani.II.Különleges követelmények olyan helyiségekben, ahol élelmiszer készítését, kezelését vagy feldolgozását végzik (kivéve az étkezésre szolgáló helyiségeket és a III. fejezetben meghatározott üzemeket)1. Azon helyiségekben, ahol élelmiszer készítését, kezelését vagy feldolgozását végzik (kivéve az étkezésre szolgáló helyiségeket):a) a padlófelületeket ép állapotban kell tartani, könnyen tisztíthatónak, és szükség szerint fertőtleníthetőnek kell lenniük. Ez megköveteli a folyadékot nem áteresztő, nem abszorbens, mosható és nem mérgező anyagok alkalmazását, kivéve ha az illetékes hatóság elfogadja az élelmiszeripari vállalkozás véleményét, hogy más anyag is megfelelő. Adott esetben, ott a felületet úgy kell kiképezni, hogy a padlóról a felületi víz elvezethető legyen;b) a falfelületeket ép állapotban kell tartani, könnyen tisztíthatónak, és szükség szerint fertőtleníthetőnek kell lenniük. Ez megköveteli a nem áteresztő, nem abszorbens, mosható és nem mérgező anyagok alkalmazását, sima felületet a műveletek által megkívánt magasságig, kivéve ha az illetékes hatóság elfogadja az élelmiszeripari vállalkozás véleményét, hogy más anyag is megfelelő;c) a mennyezetet és a függő szerkezeteket úgy kell tervezni, építeni és kidolgozni, hogy meggátolják a szennyeződés felgyülemlését és csökkentsék a páraképződést, a nemkívánatos penészképződést és idegen anyagnak a termékbe hullását;d) az ablakokat és nyílászárókat úgy kell kialakítani, hogy a szennyeződés felgyülemlését meggátolják. Szabadba nyíló ablakokat, szükség szerint, tisztítás céljából könnyen leszerelhető szúnyoghálóval kell ellátni. Ha a nyitott ablak az élelmiszer szennyeződéséhez vezethet, az ablakokat az élelmiszer-előállítás ideje alatt zártan rögzítve kell tartani;e) az ajtóknak könnyen tisztíthatónak, és szükség szerint, fertőtleníthetőnek kell lenniük. Ez megköveteli a sima, nem abszorbens felületek alkalmazását, kivéve ha az illetékes hatóság elfogadja az élelmiszeripari vállalkozás véleményét, hogy más anyag is megfelelő;f) az élelmiszerrel kapcsolatba kerülő felületeknek (beleértve a berendezések felületeit) könnyen tisztíthatónak, és szükség szerint, fertőtleníthetőnek kell lenniük. Ez megköveteli sima, mosható és nem mérgező anyagok alkalmazását, kivéve ha az illetékes hatóság elfogadja az élelmiszeripari vállalkozás véleményét, hogy más anyag is megfelelő.2. Szükség szerint a munkaeszközök és a berendezések tisztításához megfelelő eszközöket kell biztosítani. E berendezéseknek korróziónak ellenálló, könnyen tisztítható anyagból kell készülniük, megfelelő hideg- és melegvízellátással kell rendelkezniük.3. Adott esetben az élelmiszer mosásáról megfelelően kell gondoskodni. Minden e célra szolgáló mosogató vagy más eszközt megfelelő hideg és/vagy meleg ivóvízzel kell ellátni.III.Mozgó és/vagy ideiglenes előállító és forgalmazó helyekre (sátrak, piaci árusítóhelyek, mozgóárusok járművei), elsődlegesen magánlakóházként és közétkeztetésre csak alkalmilag használt előállító és forgalmazó helyekre és árusító automatákra vonatkozó követelmények1. A fenti létesítményeket és automatákat úgy kell elhelyezni, tervezni, összeállítani, tisztán és jól karbantartani, hogy ésszerűen megvalósítható mértékig elkerüljék az élelmiszerek szennyeződésének kockázatát és a kártevők megtelepedését.2. Különösen és szükség szerint:a) megfelelő eszközöket kell biztosítani a kielégítő személyi higiénia fenntartásához (beleértve a higiénikus kézmosáshoz és kézszárításhoz szükséges eszközöket, a higiénikus szaniterberendezéseket és öltözőhelyiségeket);b) az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő felületeket jó állapotban kell tartani, könnyen tisztíthatónak és szükség szerint fertőtleníthetőnek kell lenniük. Ez megköveteli a sima, mosható, nem mérgező anyagok alkalmazását, kivéve ha az illetékes hatóság elfogadja az élelmiszeripari vállalkozás véleményét, hogy más anyag is megfelelő;c) megfelelő berendezést kell biztosítani a munkaeszközök és a berendezések tisztításához, és szükség szerint fertőtlenítéséhez;d) megfelelő berendezést kell biztosítani az élelmiszerek tisztításához;e) megfelelő hideg és/vagy meleg ivóvízzel való ellátást kell biztosítani;f) megfelelő intézkedéseknek és/vagy eszközöknek kell rendelkezésre állnia a veszélyes és/vagy fogyasztásra alkalmatlan (folyékony vagy szilárd) anyagok és hulladékok tárolására és eltávolítására;g) megfelelő intézkedéseknek és/vagy eszközöknek kell rendelkezésre állnia a megfelelő tárolási hőmérsékleti feltételek fenntartására és folyamatos ellenőrzésére;h) az élelmiszert úgy kell elhelyezni, hogy szennyeződésének kockázatát az ésszerűen megvalósítható mértékig el lehessen kerülni.IV.Szállítás1. Az élelmiszerek szállítására használt szállító járműveket, illetve szállítótartályokat tisztán, jó állapotban kell tartani, az élelmiszerek szennyeződésének elkerülése végett, és szükség esetén ezeket úgy kell tervezni és összeszerelni, hogy megfelelően tisztíthatóak és/vagy fertőtleníthetőek legyenek.2. A járművek tartályait és/vagy a szállítótartályokat élelmiszer szállításán kívül más szállítására nem szabad használni, amennyiben ez az élelmiszerek szennyeződéséhez vezetne.Folyékony, granulált vagy porszerű ömlesztett élelmiszereket élelmiszer szállítására fenntartott tartályokban és/vagy szállítótartályokban/tartálykocsikban lehet szállítani. E szállítótartályokon jól látható és kitörölhetetlen módon, egy vagy több közösségi nyelven fel kell tüntetni, hogy élelmiszerszállításra szolgálnak, vagy a szállítótartályokat "kizárólag élelmiszer szállítására" felirattal kell ellátni.3. Ha a szállítójárműben és/vagy a szállítótartályban az élelmiszeren kívül egyidejűleg más árut is szállítanak, vagy pedig egyidejűleg többféle élelmiszert szállítanak, akkor szükség szerint hatékony elválasztást kell biztosítani az áruk között a szennyeződések kockázatának elhárítására.4. Ha a szállítójárművet és/vagy a szállítótartályt élelmiszeren kívül valamely más áru szállítására, vagy pedig többféle élelmiszer szállítására használták, az egyes szállítmányok közt a rakteret hatékonyan meg kell tisztítani a szennyeződések kockázatának elkerülése érdekében.5. Az élelmiszereket a szállítójárművekben és/vagy a szállítótartályokban úgy kell elhelyezni és védeni, hogy a szennyeződés kockázatát a legkisebbre csökkentsék.6. Szükség szerint az élelmiszerek szállítására szolgáló járműveknek és/vagy szállítótartályoknak alkalmasnak kell lenniük arra, hogy az élelmiszer megfelelő hőmérsékletét tartsák, és amennyiben szükségesnek bizonyul, azt úgy kell megtervezni, hogy a hőmérsékletet ellenőrizni lehessen.V.Berendezésre vonatkozó követelményekMinden tárgyat, felszerelést és berendezést, amely élelmiszerrel kerül kapcsolatba, tisztán kell tartani és:a) úgy kell kialakítani, olyan anyagokból kell készíteni, és úgy kell rendben és karbantartani, hogy az élelmiszer bármilyen szennyeződésének kockázata a legkisebb legyen;b) a vissza nem váltható tartályok és csomagolások kivételével úgy kell összeállítani, olyan anyagokból kell készíteni, és úgy kell rendben és karbantartani, hogy szándékolt felhasználásuknak megfelelően alaposan tisztíthatók, és szükség szerint fertőtleníthetők legyenek;c) úgy kell elhelyezni, hogy a környező terület megfelelő tisztítására lehetőség legyen.VI.Élelmiszerhulladék1. Az élelmiszer- és egyéb hulladékok felhalmozódását azon helyiségben, ahol élelmiszerrel foglalkoznak, csak olyan mértékig szabad megengedni, ameddig az a tevékenység megfelelő folytatása érdekében elkerülhetetlen.2. Az élelmiszer- és egyéb hulladékokat zárható szállítótartályban kell elhelyezni, kivéve ha az illetékes hatóság elfogadja az élelmiszeripari vállalkozás véleményét, hogy másfajta szállítótartály is megfelelő. E szállítótartályoknak megfelelő kialakításúaknak, jó állapotban lévőknek, és szükség esetén könnyen tisztíthatónak és fertőtleníthetőnek kell lenniük.3. Az élelmiszer- és egyéb hulladék eltávolításáról és tárolásáról megfelelően kell rendelkezni. A hulladéktároló helyeket úgy kell tervezni és üzemeltetni, hogy tisztántartásuk és a kártevők távoltartása lehetséges legyen, és el lehessen kerülni az élelmiszer, az ivóvíz, a berendezések és a létesítmény szennyeződését.VII.Vízellátás1. Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1980. július 15-i 80/778/EGK tanácsi irányelvben [1] meghatározottak szerint megfelelő ivóvízellátásnak kell rendelkezésre állnia. Ezt az ivóvizet kell használni, amikor szükséges biztosítani, hogy az élelmiszereket a szennyeződésektől megóvják.2. Szükség szerint a jeget olyan vízből kell készíteni, amely megfelel a 80/778/EGK irányelvben említett előírásoknak. Ezt a jeget kell használni, amikor szükséges biztosítani, hogy az élelmiszereket szennyeződéstől megóvják. A jeget olyan körülmények közt kell készíteni, kezelni és tárolni, amelyek azt mindenfajta szennyeződéstől megóvják.3. A közvetlenül az élelmiszerrel kapcsolatban használt gőz nem tartalmazhat olyan anyagot, amely az egészségre veszélyt jelenthet, vagy várhatóan a termék szennyeződését eredményezi.4. A gőzfejlesztésre, a fagyasztásra, a tűzvédelemre és egyéb, nem az élelmiszerrel kapcsolatos célokra használt nem ivóvíz minőségű vizet elkülönített, könnyen azonosítható rendszerekben kell vezetni, amelyek nincsenek kapcsolatban az ivóvízrendszerekkel, és azokba nem folyhatnak vissza.VIII.Személyi higiénia1. Minden személy, aki az élelmiszerrel érintkező területen dolgozik, köteles magas fokú személyi higiéniát fenntartani és megfelelő, tiszta öltözetet, és adott esetben védőöltözetet viselni.2. Olyan személy, akiről tudott vagy gyanítható, hogy élelmiszerrel közvetített betegségben szenved vagy ilyennek hordozója, vagy akinek elfertőződött sebe, bőrfertőzése, gennyes sebe vagy hasmenése van, nem dolgozhat az élelmiszerüzemben olyan munkakörben, ahol bármilyen lehetőség is felmerülhet az élelmiszerek kórokozó mikroorganizmusokkal közvetlen vagy közvetett módon történő fertőződésére.IX.Élelmiszerekre vonatkozó rendelkezések1. Az élelmiszeripari vállalkozás élelmiszerrel kapcsolatos célokra nem vehet át olyan nyersanyagot vagy összetevőt, amelyről tudott vagy alaposan feltételezhető, hogy parazitákkal vagy kórokozó mikroorganizmusokkal oly módon fertőzött, vagy mérgező, bomlott vagy idegen anyagokkal oly módon szennyezett, hogy az élelmiszeripari vállalkozás által végzett, élelmiszereknél alkalmazott higiéniai célú válogatási és/vagy előkészítési és feldolgozási eljárás után emberi fogyasztásra még mindig alkalmatlan lenne.2. A létesítményben tárolt nyersanyagokat és összetevőket megfelelő körülmények közt kell tárolni, hogy káros bomlásukat és szennyeződésüket el lehessen kerülni.3. A kezelt, a tárolt, a csomagolt, az árusításra kihelyezett és a szállított élelmiszert minden olyan szennyeződéstől óvni kell, amely azt emberi fogyasztásra alkalmatlanná, egészségre ártalmassá tenné, vagy pedig olyan módon szennyezné, hogy az előállt állapotban ésszerűtlen volna fogyasztását elvárni. Különösen fontos, hogy az élelmiszert úgy helyezzék el és/vagy olyan módon óvják, hogy a szennyezés kockázata minimális legyen. A kártevők elleni védekezést megfelelő eljárásokkal kell biztosítani.4. Olyan nyersanyagokat, összetevőket, köztes termékeket és késztermékeket, amelyeken kórokozó mikroorganizmusok elszaporodása vagy méreganyagok keletkezése várható, olyan hőmérsékleten kell tartani, amely nem jelent egészségügyi kockázatot. Az előkészítést, a szállítást, a tárolást, az árusításra kihelyezést és az kiszolgálást az élelmiszer biztonsági szempontjainak betartásával, korlátozott ideig környezeti hőmérsékleten is meg lehet engedni.5. Ha az élelmiszert hűtve kell tárolni vagy felszolgálni, akkor ennél az utolsó hőkezelésnél, vagy ennek hiányában az utolsó feldolgozási lépést követően azt a lehető leggyorsabban le kell hűteni olyan hőmérsékletre, amely nem jelent egészségügyi kockázatot.6. Veszélyes és/vagy emberi fogyasztásra alkalmatlan anyagokat, beleértve az állati takarmányokat, megfelelően kell címkézni, és elkülönített, biztonságos szállítótartályokban kell tárolni.X.KépzésAz élelmiszeripari vállalkozásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az élelmiszerrel foglalkozó dolgozókat tevékenységükkel arányos módon felügyeljék, az élelmiszerhigiéniára vonatkozó utasításokkal ellássák és/vagy ilyen képzésben részesítsék.[1] HL L 229., 1980.8.30., 11. o. A legutóbb a 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377., 1991.12.31., 48. o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2004/29/EK irányelve (2004. március 4.) a szőlőfajták vizsgálata során alkalmazott jellemzők és minimális feltételek meghatározásáról

text:
68                       HU                           Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            03/43. kötet
32004L0029
L 71/22                                          AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                  2004.3.10.
                                                A BIZOTTSÁG 2004/29/EK IRÁNYELVE
                                                            (2004. március 4.)
                     a szőlőfajták vizsgálata során alkalmazott jellemzők és minimális feltételek meghatározásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,                                       ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb a 2003/61/EK irányelvvel (1) módosított,                                        1. cikk
a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló,
                                                                        A tagállamok előírják, hogy a szőlőfajta-elismerés céljából
1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvre (2), és külö-
                                                                        végrehajtott hivatalos vizsgálatok legalább az I. mellékletben
nösen annak 5d. cikke (2) bekezdésére,
                                                                        felsorolt jellemzőkre kiterjedjenek.
mivel:
                                                                        Gondoskodnak arról, hogy a vizsgálatok során teljesüljenek a II.
(1)     A szőlő fajtáinak vizsgálata során alkalmazott jellemzők        mellékletben felsorolt minimumfeltételek.
        és minimális feltételek meghatározásáról szóló, 1972.
        április 14-i 72/169/EGK bizottsági irányelv (3) jelentősen
        módosult (4). Az átláthatóság és ésszerűség céljából ezt a                                     2. cikk
        határozatot egységes szerkezetbe kell foglalni
                                                                        A tagállamoknak a III. melléklet B. részében megállapított
(2)     A 68/193/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban a            irányelvek nemzeti jogukba való átültetésére vonatkozó határ-
        tagállamok kötelesek jegyzéket összeállítani azokról a          időkkel kapcsolatos kötelességeinek sérelme nélkül, a III.
        fajtákról, amelyeknek standard szaporítóanyagát a terüle-       melléklet A. részében említett irányelvvel módosított
        tükön minősítésre és vizsgálatra elismerik.                     72/169/EGK irányelv hatályát veszti.
(3)     A fajtaelismerés közösségi feltételekhez kötött, amelyeket
        hivatalos vizsgálatokkal és különösen a termés vizsgála-        A hatályukat vesztett irányelvekre való hivatkozások erre az
        tával kell érvényre juttatni.                                   irányelvre való hivatkozásnak tekintendők, és a IV. mellékletben
                                                                        található megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
(4)     A vizsgálatoknak kellő számú jellemzőre kell kiterjed-
        niük, hogy lehetővé váljon a fajták leírása.
                                                                                3. cikk
(5)     A minimálisan vizsgálandó jellemzőket közösségi szinten
        kell meghatározni.                                              Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirde-
(6)     Továbbá meg kell állapítani a vizsgálatok végrehajtá-           tését követő 20. napon lép hatályba.
        sának minimumfeltételeit.
(7)     Ezeket a jellemzőket és a vizsgálat minimumfeltételeit a                                       4. cikk
        jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében kell
        megállapítani.                                                  Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
(8)     Az ebben az irányelvben előírt intézkedések össz-
        hangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti
        Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága
        véleményével.                                                   Kelt Brüsszelben, 2004. március 4-én.
(9)     Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a III. melléklet                                          a Bizottság részéről
        B. részében megállapított irányelvek nemzeti jogukba
        való átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos                                                   David BYRNE
        kötelességeit,                                                                                a Bizottság tagja
(1) HL L 165., 2003.7.3., 23. o.
(2) HL L 93., 1968.4.17., 15. o.
(3) HL L 103., 1972.5.2., 25. o.
(4) Lásd a III. melléklet A. részét.
 ---pagebreak--- 03/43. kötet         HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                   69
                                                                 I. MELLÉKLET
                                                                    A. RÉSZ
             A MEGKÜLÖNBÖZTETHETŐSÉG, AZ ÁLLANDÓSÁG ÉS AZ EGYNEMŰSÉG VIZSGÁLATA SORÁN FIGYE-
                                                     LEMBE VETT ALAKTANI JELLEMZŐK
             1.   10–20 CM HOSSZÚSÁGÚ, NÖVEKEDÉSBEN LÉVŐ HAJTÁS VÉGÉN ELHELYEZKEDŐ HAJTÁSCSÚCS
             1.1. alak
             1.2. szín (rügyfakadáskor, hogy meg lehessen figyelni az antociánokat)
             1.3. szőrösség
             2.   ZÖLDHAJTÁS A VIRÁGZÁS IDEJÉN
             2.1. keresztmetszet (alak és kontúr)
             2.2. szőrösség
             3.   FÁS HAJTÁS
             3.1. felület
             3.2. szártag
             4.   KACSOK ELOSZLÁSA
             5.   10–30 CM HOSSZÚ, NÖVEKEDÉSBEN LÉVŐ HAJTÁS VÉGÉN ELHELYEZKEDŐ FIATAL LEVELEK (A HAJTÁS-
                  CSÚCSTÓL SZÁMÍTOTT, ATTÓL ELKÜLÖNÜLŐ ELSŐ HÁROM LEVÉL)
             5.1. szín
             5.2. szőrösség
             6.   KIFEJLETT LEVÉL (A 8. ÉS A 11. SZÁRCSOMÓ KÖZÖTT)
             6.1. fénykép
             6.2. rajz vagy közvetlen lenyomat méretarányokkal
             6.3. általános alak
             6.4. levélkaréjok száma
             6.5. vállöblök
             6.6. az alsó és a felső oldalöblök mélysége
             6.7. a levélfonák szőrössége
             6.8. felület
             6.9. levélszél
             7.   VIRÁGZAT
                  látható nem
             8.   SZŐLŐFÜRT SZÜRETRE ÉRETT ÁLLAPOTBAN (BORSZŐLŐ- ÉS CSEMEGESZŐLŐ-FAJTÁK ESETÉBEN)
             8.1. fénykép (méretarányokkal)
             8.2. alak
             8.3. méret
             8.4. fürtnyél (hossz)
             8.5. átlagos tömeg, grammban
             8.6. szemek ellenállása leszakítás során
             8.7. fürt tömöttsége
 ---pagebreak--- 70         HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                              03/43. kötet
   9.   SZŐLŐBOGYÓ SZÜRETRE ÉRETT ÁLLAPOTBAN (BORSZŐLŐ- ÉS CSEMEGESZŐLŐ-FAJTÁK ESETÉN)
   9.1. fénykép (méretarányokkal)
   9.2. alak
   9.3. a bogyó nagysága az átlagos tömeg feltüntetésével
   9.4. szín
   9.5. héj (csemegeszőlő-fajták esetén)
   9.6. magszám (csemegeszőlő-fajták esetén)
   9.7. gyümölcshús
   9.8. lé
   9.9. íz
   10. MAG (BORSZŐLŐ- ÉS CSEMEGESZŐLŐ-FAJTÁK ESETÉN)fénykép két oldalról és profilból (méretarányokkal).
                                                          B. RÉSZ
   A MEGKÜLÖNBÖZTETHETŐSÉG, AZ ÁLLANDÓSÁG ÉS AZ EGYNEMŰSÉG VIZSGÁLATA SORÁN FIGYE-
                                         LEMBE VETT FIZIOLÓGIAI JELLEMZŐK
   1.       VEGETATÍV JELENSÉGEK
   1.1.     Fenológiai adatok megállapítása:
            A fenológiai adatok megállapítása egy vagy több kontrollfajtával való összehasonlítás útján történik.
   1.1.1. Németország vonatkozásában:
   1.1.1.1. fehérszőlőfajták                                 – Weißer Riesling, Weißer Gutedel, Müller-Thurgau
   1.1.1.2. kékszőlőfajták                                   – Blauer Spätburgunder
   1.1.2. Görögország vonatkozásában:
   1.1.2.1. fehérszőlőfajták                                 – Savatiano, Zoumiatiko, Vilana, Assyrtiko, Chardonnay
   1.1.2.2. kékszőlőfajták                                   – Mandilaria, Xynomavro, Cabernet Sauvignon, Korinthiaki
   1.1.2.3. csemegeszőlő-fajták                              – Razaki, Cardinal, Italia, Soultanina, Perlette
   1.1.3. Spanyolország vonatkozásában:
   1.1.3.1. fehérszőlőfajták                                 – Airen, Palomino, Pedro Ximénez, Viura-Macabeo
   1.1.3.2. kékszőlőfajták                                   – Bobal, Garnacha, Mazuela, Tempranillo
   1.1.3.3. csemegeszőlő-fajták                              – Moscatel, Roseti, Aledo, Ohanes
   1.1.4. Franciaország vonatkozásában:
   1.1.4.1. fehérszőlőfajták                                 – Riesling, Chasselas blanc, Müller Thurgau, Sauvignon, Ugni
                                                               blanc
   1.1.4.2. kékszőlőfajták                                   – Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan,
                                                               Grenache noir
   1.1.4.3. csemegeszőlő-fajták                              – Cardinal rouge, Chasselas blanc, Alphonse Lavallée,
                                                               Servant blanc
   1.1.5. Olaszország vonatkozásában:
   1.1.5.1. fehérszőlőfajták                                 – Trebbiano toscano, Pinot bianco, Chasselas dorato
   1.1.5.2. kékszőlőfajták                                   – Barbera, Merlot, Sangiovese
   1.1.5.3. csemegeszőlő-fajták                              – Regina, Chasselas dorato, Cardinal
   1.1.6. Luxemburg vonatkozásában:
             fehérszőlőfajták                                – Riesling, Müller-Thurgau.
 ---pagebreak--- 03/43. kötet        HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 71
             1.2.    Rügyfakadás ideje
                     Az az időpont, amikor a hagyományosan metszett szőlőtőke rügyeinek fele kifakadt, feltárva a belső szőrzet
                     alakulását a kontrollfajtákhoz képest:
             1.3.    Teljes virágzás ideje
                     Az az időpont, amikor meghatározott számú növényen a virágok fele kinyílt a kontrollfajtákkal összehasonlítva.
             1.4.    Érettség (borszőlő- és csemegeszőlő-fajták esetén)
                     Az érettség időszakán kívül fel kell tüntetni a must sűrűségét, vagy valószínűsíthető alkoholfokát, savasságát és
                     a megfelelő szőlőhozamot kilogramm/hektárban kifejezve, összehasonlítva egy vagy több kontrollfajtával,
                     lehetőleg hasonló méretű hozamokat megadva.
             2.      TERMESZTÉSI JELLEMZŐK
             2.1.    Növekedési erély
             2.2.    Növekedési habitus (az első terméshozó rügy elhelyezkedése, preferált méret)
             2.3.    Termőképesség
             2.3.1.  rendszeresség
             2.3.2.  hozam
             2.3.3.  anomáliák
             2.4.    Ellenálló képesség vagy érzékenység
             2.4.1.  kedvezőtlen környezeti feltételekkel szemben
             2.4.2.  károsító szervezetekkel szemben
             2.4.3.  a bogyó hajlamossága a repedésre
             2.5.    Vegetatív szaporítás során mutatott viselkedés
             2.5.1.  oltás
             2.5.2.  szaporítás dugványozással
             3.      HASZNOSÍTÁS
             3.1.    borszőlőként
             3.2.    csemegeszőlőként
             3.3.    alanyként
             3.4.    ipari felhasználásra.
 ---pagebreak--- 72         HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                       03/43. kötet
                                                          II. MELLÉKLET
                                   A VIZSGÁLATOK VÉGZÉSÉNEK MINIMUMFELTÉTELEI
   1.     ÖKOLÓGIAI INFORMÁCIÓK
   1.1.   hely
   1.2.   földrajzi adottságok
   1.2.1. hosszúsági fok
   1.2.2. szélességi fok
   1.2.3. magasság
   1.2.4. fekvés és lejtés
   1.3.   éghajlati viszonyok
   1.4.   talajtípus
   2.     TECHNIKAI RÉSZLETEK
   2.1.   Borszőlő- és csemegeszőlő-fajták esetén
   2.1.1. 24 szőlőtő, lehetőleg számos különböző alanyon
   2.1.2. legalább 3 évi termesztés
   2.1.3. legalább 2 hely, különböző ökológiai adottságokkal
   2.1.4. oltó vételezését legalább három alanyfajtánál kell vizsgálni
   2.2.   Alanyfajták esetén
   2.2.1. 5 szőlőtő, legalább kétféle növekedési habitussal
   2.2.2. öt évvel a telepítés után
   2.2.3. három hely, különböző ökológiai adottságokkal
   2.2.4. oltó vételezését legalább három fajta oltóvesszőjével kell vizsgálni.
                                                          III. MELLÉKLET
                                                              A. RÉSZ
                                    Hatályon kívül helyezett irányelvek és azok módosítása
                                                 (a 2. cikkben említettek szerint)
   – a 72/169/EGK bizottsági irányelv                                               (HL L 103., 1972.5.2., 25. o.)
   – a 86/267/EGK bizottsági irányelv                                               (HL L 169., 1986.6.26., 46. o.)
                                                               B. RÉSZ
                                     A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők
                                                 (a 2. cikkben említettek szerint)
                                Irányelv                                             Átültetés határideje
   72/169/EGK                                                       1972. július 1.
   86/267/EGK                                                       1987. január 1.
 ---pagebreak--- 03/43. kötet      HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                             73
                                                              IV. MELLÉKLET
                                                         MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
                                 A 72/169/EGK irányelv                                       Ez az irányelv
             1. cikk                                                  1. cikk
             2. cikk                                                  –
             –                                                        2. cikk
             –                                                        3. cikk
             3. cikk                                                  4. cikk
             az I. melléklet A. része                                 az I. melléklet A. része
             az I. melléklet B. részének 1.1. pontja                  az I. melléklet B. részének 1.1. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1. pontja                az I. melléklet B. részének 1.1.1. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1a. pontja               az I. melléklet B. részének 1.1.2. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1a.1. pontja             az I. melléklet B. részének 1.1.2.1. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1a.2. pontja             az I. melléklet B. részének 1.1.2.2. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1a.3. pontja             az I. melléklet B. részének 1.1.2.3. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1b. pontja               az I. melléklet B. részének 1.1.3. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1b.1. pontja             az I. melléklet B. részének 1.1.3.1. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1b.2. pontja             az I. melléklet B. részének 1.1.3.2. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.1b.3. pontja             az I. melléklet B. részének 1.1.3.3. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.2. pontja                az I. melléklet B. részének 1.1.4. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.2.1. pontja              az I. melléklet B. részének 1.1.4.1. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.2.2. pontja              az I. melléklet B. részének 1.1.4.2. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.2.3. pontja              az I. melléklet B. részének 1.1.4.3. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.3. pontja                az I. melléklet B. részének 1.1.5. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.3.1. pontja              az I. melléklet B. részének 1.1.5.1. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.3.2. pontja              az I. melléklet B. részének 1.1.5.2. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.3.3. pontja              az I. melléklet B. részének 1.1.5.3. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.1.4. pontja                az I. melléklet B. részének 1.1.6. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.2. pontja                  az I. melléklet B. részének 1.2. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.3. pontja                  az I. melléklet B. részének 1.3. pontja
             az I. melléklet B. részének 1.4. pontja                  az I. melléklet B. részének 1.4. pontja
             az I. melléklet B. részének 2. és 3. pontja              az I. melléklet B. részének 2. és 3. pontja
             II. melléklet                                            II. melléklet
             –                                                        III. melléklet
             –                                                        IV. melléklet


title: Az Európai Parlament és a Tanács 97/16/EK irányelve (1997. április 10.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól szóló 76/769/EGK irányelv tizenötödik alkalommal történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0016

Hivatalos Lap L 116 , 06/05/1997 o. 0031 - 0032

		Az Európai Parlament és a Tanács 97/16/EK irányelve(1997. április 10.)az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól szóló 76/769/EGK irányelv tizenötödik alkalommal történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3]mivel a Szerződés 7a. cikke egy olyan belső határok nélküli térséget hoz létre, ahol biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások valamint a tőke szabad mozgása;mivel valamennyi tagállam, Ausztria, Finnország, Görögország, Olaszország és Luxemburg kivételével szerződő felei A Tengeri Környezet Szárazföldi Eredetű Szennyezésének Megelőzéséről szóló Egyezménynek (Párizsi Egyezmény, 1974); mivel a Párizsi Bizottság, a Párizsi Egyezmény végrehajtó testülete hexaklór-etánt (HC) és a felhasználása során keletkező anyagokat, szennyező anyagoknak minősíti, amelyeket a Párizsi Egyezmény 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében meg kell szüntetnie; mivel a Tanács 1996. március 4-én elfogadott megbízatása alapján a Bizottságot felhatalmazta arra, hogy tárgyalást folytasson egy olyan határozatról, melynek a célja az lenne, hogy néhány kivételtől eltekintve betiltsa a hexaklór-etán használatát a nemvasfém-iparban és különösen a nem-integrált öntödékben öntött alumínium és egyes magnéziumötvözetek esetében; mivel az Oslóban 1996. júniusában tartott oslói és párizsi bizottsági űlés eredményeként elfogadták a 96/1 Parcom határozatot a hexaklór-etán nemvasfém-iparban való felhasználásának megszüntetéséről, ami felváltja az ugyanezzel a témával foglalkozó meglévő 92/4 és 93/1 Parcom határozatokat; mivel a 96/1 Parcom határozat biztosítja 1998-ban a hexaklór-etán-felhasználás tilalma alóli kivételek szükségességének felülvizsgálatát;mivel a hexaklór-etánnak a nemvasfém-iparban való felhasználása érdekében történő forgalomba hozatala kapcsán a tagállamokra háruló korlátozások közvetlenül érintik a belső piacműködését; mivel ezért ezen a területen szükség van a tagállami jogszabályok közelítésére és a 76/769/EGK irányelv I. mellékletének következetes módosítására [4];mivel a javasolt intézkedés hatáskörének és hatásainak tekintetében az irányelv alapján előirányzott közösségi intézkedések nemcsak szükségesek, de egyben elengedhetetlenek is a kitűzött célok eléréséhez; mivel ezeket a célokat a tagállamok külön-külön nem valósíthatják meg; mivel emellett e célok közösségi szinten történő eléréséről a 76/769/EGK irányelv már gondoskodik,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/769/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikkA tagállamok elfogadják és közzéteszik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1997. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 1998. január 1-től alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. április 10-én.az Európai Parlament részérőlJ.M. Gil-Roblesaz elnöka Tanács részérőlA. Van Dok Van Weeleaz elnök[1] HL C 382., 1994.12.31., 35. o. és HL C 12., 1996.1.17., 12. o.[2] HL C 236., 1995.9.11., 12. o.[3] Az Európai Parlament 1995. szeptember 20-i véleménye (HL C 269., 1995.10.16., 63. o.,) 1996. november 26-i közös tanácsi állásfoglalás (HL C 41., 1997.2.10., 1. o.) és az Európai Parlament 1997. január 16-i határozata (HL C 33., 1997.2.3.) és az 1977. március 13-i tanácsi határozat[4] HL L 262., 1976.9.27., 201. o. A 94/60/EK irányelv által utoljára módosított irányelv (HL L 365., 1994.12.31., 1. o.)--------------------------------------------------MELLÉKLETA 76/769/EGK irányelv I. melléklete a következő anyaggal egészül ki:"41 hexaklór-etán CAS száma.: 67-72-1 EINECS száma.: 2006664 | Nem használható nemvas-fémek gyártásához vagy feldolgozásához Ettől eltérően a tagállamok saját területükön engedélyezhetik a hexaklór-etán (HCE) használatát: különleges öntvényeket gyártó nem-integrált alumínium öntödékben kiváló minőséget és biztonsági normákat igénylő műveletekhez és ahol naponta átlagosan kevesebb, mint 1,5 kg HCE fogy. A helyettesítő termékek területén tapasztalható elméleti és technikai fejlődés eredményeként a Bizottság a tagállamokkal egyetértésben és a Parcom keretében ezt a mentességet még 1998. december 31. előtt felülvizsgálja,az AZ81, AZ91 és az AZ92 magnéziumötvözetek gyártásánál végzett szemcsefinomítás céljából. A helyettesítő termékek területén tapasztalható elméleti és technikai fejlődés eredményeként a Bizottság a tagállamokkal egyetértésben és a Parcom keretében ezt a mentességet még 1998. december 31. előtt felülvizsgálja." |--------------------------------------------------