title: Az Európai Parlament és a Tanács 2001/105/EK irányelve (2001. december 19.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 94/57/EK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001L0105

Hivatalos Lap L 019 , 22/01/2002 o. 0009 - 0016

		Az Európai Parlament és a Tanács 2001/105/EK irányelve(2001. december 19.)a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 94/57/EK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében [4] megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2001. november 13-án jóváhagyott együttes szövegtervezet figyelembevételével,mivel:(1) A nemzetközi szinten hatályban lévő, vonatkozó egyezményeknek a lobogó szerinti államok által történő megfelelő és kötelező alkalmazásával javítani lehet a biztonságot és a környezetszennyezés megelőzését a tengeren.(2) A 94/57/EK [5] tanácsi irányelv létrehozott egy rendszert a szervezetek közösségi szintű elismerésére, amely szervezeteknek a hajók ellenőrzésére és a vonatkozó biztonsági bizonyítványok kibocsátására a tagállamok - a nemzetközi egyezményeknek megfelelően - különböző mértékben adhatnak felhatalmazást.(3) Az említett irányelv gyakorlati alkalmazása megmutatta, hogy a szervezetek közösségi szintű elismerésére vonatkozó néhány változtatás nagymértékben hozzájárulhatott az ilyen rendszerek megerősödéséhez, és egyidejűleg egyszerűsítette a tagállamokra rótt ellenőrzési és jelentéstételi kötelezettségeket.(4) A 94/57/EK irányelv elfogadása óta közösségi és nemzetközi szinten bizonyos fejlődés következett be a vonatkozó jogszabályokban, ami a 94/57/EK irányelv további kiigazítását teszi szükségessé.(5) A 94/57/EK irányelv céljait elérendő, különösen szükséges alkalmazni a nemzetközi egyezmények módosításait a 94/57/EK irányelv 2. cikkének d) pontjában említett kötelező hatályú jegyzőkönyvekkel és a kapcsolódó jogszabályokkal együtt, amelyek az irányelv elfogadása után léptek hatályba, továbbá a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vonatkozó határozatait.(6) A lobogó szerinti államok nemzetközi egyezményekben meghatározott kötelezettségeinek hatékony végrehajtása céljából, az IMO Közgyűlése 1997. november 27-én elfogadta a lobogó szerinti államokat az IMO jogeszközök alkalmazásában segítő iránymutatásokról szóló A.847 (20) határozatát.(7) Az IMO az 1993. november 4-i A.741 (18) határozatával elfogadta a biztonságos hajózás nemzetközi szabályzatát (ISM-szabályzat), amelyet az Életbiztonság a Tengeren tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS) új, IX. fejezete kötelezővé tett.(8) Azzal a céllal, hogy az ISM-szabályzat egységes alkalmazását biztosítsa, az IMO elfogadta az ISM-szabályzat a tengerészeti hatóságok általi végrehajtására vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1995. november 23-i A.788 (19) határozatot.(9) A lobogó szerinti tagállam közigazgatása által a nemzetközi egyezményeknek megfelelően lefolytatott kötelező szemlék és ellenőrzések összehangolása érdekében az IMO elfogadta az 1993. november 4-i A.746 (18) határozatot a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszerének keretében végzett a szemlékre vonatkozó iránymutatásokról.(10) A biztonság és a környezetszennyezés megelőzésének eredményessége - a szervezet által osztályozott összes hajóra vonatkozóan mérve, függetlenül attól, hogy milyen lobogót viselnek - a szervezet teljesítőképességének fontos fokmérője, és ezért ez a legelső elismerés és az elismerés megtartásának lényeges feltétele.(11) Annak érdekében, hogy a legelső elismerést megadják az olyan szervezetek számára, amelyek a tagállamok nevében történő tevékenységre kívánnak felhatalmazást kapni, a Bizottság az elismerést kérelmező tagállamokkal együtt összehangolt és központosított módon hatékonyabban tudja megítélni, hogy a szervezet a 94/57/EK irányelv rendelkezéseit kielégíti-e.(12) Hasonlóképpen, az elismert szervezetek folyamatos utólagos ellenőrzésénél az összehangolt és központosított eljárásmód a hatékonyabb annak megítélésére, hogy e szervezetek mennyiben tettek eleget a 94/57/EK irányelv rendelkezéseinek. Ezért helyénvaló, hogy a Bizottságot az elismerést kérelmező tagállammal együtt bízzák meg ezzel a feladattal az egész Közösség nevében.(13) Azontúl, hogy a tagállamok rendelkeznek olyan jogkörrel, hogy a nevükben működő szervezet elismerését felfüggesszék, hasonló jogkörnek kell érvényesülni közösségi szinten, megengedve, hogy a Bizottság egy felállított bizottság eljárása alapján egy szervezet elismerését korlátozott időtartamra felfüggeszthesse abban az esetben, ha a szervezet teljesítőképessége a biztonság és a környezetszennyezés megelőzésének terén nem megfelelő, és a szervezet elmulasztja megtenni a megfelelő intézkedéseket a hiányosságok megszüntetése érdekében.(14) A közösségi szintű megközelítésnek megfelelően egy olyan szervezet elismerését visszavonó döntést, amely nem tesz eleget az irányelv rendelkezéseinek, beleértve azokat az eseteket, amelyek során a teljesítőképesség a biztonság és a környezetszennyezés megelőzésének területén már nem kielégítő, a Bizottságnak közösségi szinten, a felállított bizottság eljárása alapján kell meghoznia.(15) Mivel a 94/57/EK irányelv biztosítja a szolgáltatásnyújtás szabadságát a Közösségen belül, a Közösség jogosult arra, hogy tárgyaljon azokkal a harmadik országokkal, ahol az elismert szervezet székhellyel rendelkezik, a Közösségben letelepedett, elismert szervezetekkel való egyenlő bánásmódról.(16) A tagállamok nevében eljáró szervezetek pénzügyi felelőssége szabályozásának különbözősége nehézséget jelentett a 94/57/EK irányelv megfelelő végrehajtása során. A probléma megoldása érdekében helyénvaló közösségi szinten bizonyos fokú harmonizációt elérni valamely elismert szervezet által okozott bármilyen esemény felelősségével kapcsolatban, amelyet bíróság vagy választott bíróság megállapított.(17) A 94/57/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [6] megfelelően kell elfogadni.(18) Mivel az átláthatóság és az érdekelt felek közötti információcsere, valamint a nyilvánosságnak az információhoz való hozzáférésének joga a tengeri balesetek megelőzésének alapvető eszközei, az elismert szervezeteknek minden vonatkozó jogszabály által meghatározott információt meg kell adniuk az osztályukba tartozó hajók állapotára vonatkozóan a kikötő szerinti állam ellenőrző hatóságainak, és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük.(19) Annak a megakadályozására, hogy a hajók a szükséges javítások elkerülése céljából más osztályba lépjenek, az elismert szervezeteknek egymás között ki kell cserélniük minden, az osztályt cserélő hajók állapotára vonatkozó információt.(20) A szervezet működése felett nem gyakorolhatnak ellenőrzést hajótulajdonosok, hajóépítők, illetve a hajók gyártásában, felszerelésében, javításában vagy üzemeltetésében kereskedelmi érdekeltséggel rendelkező más személyek. A szervezet bevételei nem függhetnek kizárólag egyetlen kereskedelmi társaságtól. Amikor az elismerési kérelmüket benyújtják, a hajóosztályozó társaságoknak és felügyelőiknek egyenként írásos kötelezettségvállalást kell adniuk arról, hogy nem vállalnak el olyan jogszabály által előírt munkát, ahol az összeférhetetlenség valószínűsége fennáll, például ha ők maguk a hajó tulajdonosai vagy üzemeltetői, vagy ahol üzleti, személyes vagy családi kapcsolatban állnak a hajó tulajdonosával vagy üzemeltetőjével.(21) A technikai szervezetek közösségi szintű elismeréséhez és az elismerés fenntartásához szükséges minőségi feltételeknek tartalmazniuk kell azokat a rendelkezéseket, amelyek biztosítják, hogy csak főfoglalkozású felügyelők végezhetik a nemzetközi egyezmények által előírt ellenőrzéseket és szemléket, azaz a jogszabályban meghatározott tevékenységet, például a vonatkozó biztonsági bizonyítványok kiadásával kapcsolatban előírt feladatokat. Ezeknek a szervezeteknek a teljes személyzetük és az összes irodájuk felett szigorú ellenőrzést kell gyakorolniuk, beleértve a Közösségen belüli és kívüli összes helyi irodát és képviseletet, és ki kell alakítaniuk a saját biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési célkitűzéseiket és mutatóikat. E szervezetek szolgáltatásaik minőségének a mérésére egy rendszert vezetnek be.(22) A 94/57/EK irányelvet ennek megfelelően kell módosítani,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 94/57/EK irányelv a következőképpen módosul:1. a 2. cikk b), c), d), i) és j) pontja helyébe a következő szöveg lép:"b) egy tagállam lobogóját viselő hajó: olyan hajó, amelyet egy tagállam jogszabályai szerint abban a tagállamban lajstromoztak és amely annak a tagállamnak a lobogóját viseli; az e meghatározásnak nem megfelelő hajók harmadik ország lobogóját viselő hajóknak minősülnek;c) ellenőrzés és felügyeleti szemle: olyan ellenőrzés és felügyeleti szemle, amelyeket a nemzetközi egyezmények alapján kötelezően el kell végezni;d) nemzetközi egyezmények: az Életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS), az 1966. évi nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról, valamint az 1973/1978. évi nemzetközi egyezmény a hajókról történő szennyezés megelőzéséről, annak jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, valamint a tagállamok mindegyikében alkalmazott kötelező, 2001. december 19-én hatályos, azzal összefüggő szabályzatokat;i) osztályozási bizonyítvány: a hajóosztályozó társaság által kibocsátott olyan okmány, amely igazolja, hogy a hajó szerkezete és mechanikai adottságai a hajó meghatározott célú használatához vagy meghatározott működési területre vonatkozóan a hajóosztályozó társaság által összeállított és nyilvánosságra hozott szabályzatainak előírásait kielégítik;j) teherhajó-biztonsági rádióbizonyítvány: az IMO által elfogadott, módosított Solas (1974/1978-as) Rádiószabályzat rendelkezései által bevezetett bizonyítvány;";2. a 3. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:"A tagállamoknak a lobogó szerinti államokat az IMO jogeszközök alkalmazásában segítő iránymutatásokról szóló A.847 (20) IMO-határozat melléklete és függeléke vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell eljárniuk.";3. a 4. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"4. cikk(1) Amennyiben egy tagállam felhatalmazást kíván adni egy még el nem ismert szervezetnek, elismerési kérelmet kell benyújtania a Bizottságnak, részletes adatokkal és bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy a szervezet megfelel a mellékletben meghatározott feltételeknek, valamint arról a követelményről és kötelezettségvállalásról, hogy a szervezet teljesíteni fogja a 15. cikk (2), (4), és (5) bekezdésében meghatározott rendelkezéseket. A Bizottság, a kérelmet benyújtó tagállammal együtt értékeli azokat a szervezeteket, amelyeknek az elismerési kérelmét megkapták, azért, hogy igazolják, hogy a szervezetek felvállalják az említett követelményeket és megfelelnek azoknak. Az elismerésről szóló határozat figyelembe veszi a szervezet 9. cikkben említett biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének eredményeit. Az elismerést a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően adja meg.(2) A tagállamok a Bizottság számára különleges kérelmeket nyújthatnak be olyan szervezetek három évre történő korlátozott elismerésére, amelyek a melléklet A. szakaszának 2. és 3. pontjában megállapított feltételeken kívül minden feltételnek megfelelnek. Ezekre a különleges kérelmekre az (1) bekezdésben említett eljárást kell alkalmazni, azzal a kivétellel, hogy a melléklet feltételei közül, amelyek betartását a Bizottság és a tagállam által végzett értékelés során meg kell állapítani, minden feltételnek való megfelelést vizsgálni kell a melléklet A. szakaszának 2. és 3. pontjában megállapított feltételeken kívül. Ezeknek a korlátozott elismeréseknek a hatálya kizárólagosan arra a tagállamra vagy tagállamokra korlátozódik, amely vagy amelyek ilyen kérelmet nyújtottak be.(3) A 7. cikk keretében létrehozott bizottság gondosan ellenőriz minden elismert szervezetet, különösen a (2) bekezdésben említett szervezeteket, tekintettel a korlátozott elismerés meghosszabbítására vonatkozó lehetséges döntésekre. Tekintettel az utóbbi szervezetekre, egy ilyen elismerés meghosszabbítására vonatkozó határozat nem a melléklet A. szakaszának 2. és 3. pontjában megállapított feltételeket veszi figyelembe, hanem a szervezetnek a 9. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének az eredményeit. A korlátozott elismerés meghosszabbításáról szóló határozatokban részletezni kell, hogy milyen feltételek alapján, ha vannak ilyenek, került sor a meghosszabbítás engedélyezésére.(4) A Bizottság az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően elismert szervezetekről jegyzéket készít, és azt naprakészen tartja. A jegyzéket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kell közzétenni.(5) A 2002. január 22-én ezen irányelv alapján már elismert szervezetek elismertek maradnak. Ezeknek a szervezeteknek azonban meg kell felelniük az ezen irányelvben megállapított új rendelkezéseknek, amelyek betartását a 11. cikkben említett első értékelés során bírálják el."4. az 5. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(1) A 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok elvben nem utasíthatják el az elismert szervezetek vonatkozásában, hogy a (3) bekezdés, valamint a 6. és 11. cikk rendelkezéseire figyelemmel, számukra e feladatok ellátásához a felhatalmazást megadják. Ugyanakkor a tagállamok jogosultak az általuk felhatalmazott szervezetek számát szükségleteiknek megfelelő módon korlátozni, feltéve, hogy az ilyen korlátozás alkalmazását áttekinthető és tárgyilagos indokokkal alá tudják támasztani. Egy tagállam kérésére a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésben szabályozott eljárásnak megfelelően megteszi a megfelelő intézkedéseket.";b) a (2) bekezdést el kell hagyni;c) a (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(3) Ahhoz, hogy egy tagállam elfogadja, hogy a 3. cikkben említett feladatokat vagy azok egy részét egy harmadik államban letelepedett, elismert szervezet lássa el, az érintett tagállam megkövetelheti, hogy az adott harmadik állam kölcsönösségi alapon ugyanilyen bánásmódot biztosítson a Közösségben letelepedett, elismert szervezeteknek. Továbbá, a Közösség felkérheti azt a harmadik államot, ahol az elismert szervezet székhelye van, hogy a Közösségen belül székhellyel rendelkező, elismert szervezetek számára ugyanilyen bánásmódot biztosítson.";5. a 6. cikk a következőképpen módosul:a) a (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(2) A munkakapcsolat szabályozásáról az érintett szervezetek által vállalt feladatokat és hatásköröket rögzítő írásos és hátrányos megkülönböztetésektől mentes megállapodás megkötésével, vagy azzal egyenértékű jogi szabályozással kell gondoskodni, amely legalább a következőket tartalmazza:a) az A.739 (18) IMO-határozat 2. mellékletében megállapított rendelkezéseket a szakhatóság nevében eljáró szervezetek felhatalmazásának iránymutatásairól, amelynél az igazgatás nevében eljáró elismert szervezet felhatalmazási megállapodás mintáról szóló IMO MSC/710. és az MEPC/307 körlevél mellékleteit, függelékeit és csatolt anyagait figyelembe kell venni;b) a következő, pénzügyi felelősségre vonatkozó rendelkezések:i. amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választott bírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen eseményből eredően azzal, hogy kártalanítani kell a sértett feleket vagyoni kár, személyi sérülés vagy haláleset miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy azt az elismert szervezet, annak testületeinek, alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek szándékos cselekedete vagy mulasztása vagy súlyos gondatlansága okozta, az igazgatás pénzügyi kártérítésre jogosult az elismert szervezettől az említett veszteség, kár, sérülés, vagy haláleset miatt, olyan mértékben, amennyire a bíróság döntése szerint ezért az elismert szervezet felelős;ii. amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választott bírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen eseményből eredően, hogy kártalanítani kell a sértett feleket személyi sérülés vagy haláleset miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy azt az elismert szervezet, annak alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek gondatlansága vagy hanyagsága vagy mulasztása okozta, az igazgatás pénzügyi kártérítésre jogosult az elismert szervezettől az említett sérülés vagy haláleset miatt, olyan mértékben, amennyire a bíróság döntése szerint ezért az elismert szervezet felelős; a tagállamok korlátozhatják az elismert szervezet által fizetendő legnagyobb összeget, amely azonban nem lehet kevesebb mint 4 millió euró;iii. amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választott bírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen eseményből eredően, hogy kártalanítani kell a sértett feleket vagyoni kár, vagy veszteség miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy az elismert szervezet, annak alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek gondatlansága, hanyagsága vagy mulasztása okozta, a igazgatás pénzügyi kártérítésre jogosult az elismert szervezettől az említett veszteség, vagy kár miatt, olyan mértékben, amennyire ezért a bíróság döntése szerint az elismert szervezet felelős; a tagállamok korlátozhatják az elismert szervezet által fizetendő legnagyobb összeget, amely azonban nem lehet kevesebb mint 2 millió euró;c) a szakhatóság nevében eljáró szervezetek feladatainak a szakhatóság vagy a szakhatóság által kijelölt pártatlan, külső szerv általi időszakos ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően;d) a hajók véletlenszerű kiválasztás alapján végrehajtott és részletes ellenőrzéseinek lehetőségét;e) a szervezetek által osztályozott flotta lényeges információira, a hajóosztályban bekövetkezett változásokra, felfüggesztésre vagy a hajók osztályozásának megvonására vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettséget szabályozó rendelkezéseket, a 15. cikk (3) bekezdésében leírtak szerint.;"b) a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(5) A Bizottság legkésőbb 2006. július 22-éig jelentést terjeszt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli az e cikkben meghatározott felelősségi rendszer gazdasági hatását az érintett felekre, illetve - részletesebben - ennek következményeit az elismert szervezetek pénzügyi egyensúlyára.A jelentést a tagállamok illetékes hatóságainak és az érintett feleknek, különösen az elismert szervezeteknek, valamint a hajóosztályozási társaságoknak a közreműködésével kell elkészíteni. A Bizottság, amennyiben ez szükséges, e jelentés alapján javaslatot terjeszt elő ezen irányelv módosítására a felelősség elvének és a felelősség legmagasabb értékének figyelembevételével.";6. a 7. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"7. cikk(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.2. Amikor hivatkozás történik e bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően megállapított időtartam három hónap.(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát."7. a 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:"(1) Az irányelv hatáskörének kiterjesztése nélkül módosítható a 7. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően, annak érdekében, hogy- a 2. cikk d) pontjában, a 3. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (2) bekezdésében említett, vonatkozó nemzetközi egyezmények, azok jegyzőkönyvei, valamint a szabályzatok és a határozatok jövőbeni módosításai ezen irányelvbe átvezetésre kerüljenek,- a mellékletben előírt, különösen a vonatkozó IMO-határozatokkal kapcsolatos követelmények időszerű frissítései megtörténjenek,- a 6. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott összegek módosítva legyenek."8. a 9. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"9. cikk(1) Vissza kell vonni azoknak a 4. cikkben említett szervezeteknek az elismerését, amelyek a továbbiakban már nem teljesítik a mellékletben meghatározott feltételeket, vagy a (2) bekezdésben említett biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményük nem megfelelő. Az elismerés visszavonásáról a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság dönt, azután, hogy az érintett szervezet lehetőséget kapott észrevételeinek előterjesztésére.(2) Az (1) bekezdésben említett elismerés visszavonásával kapcsolatos döntési javaslat elkészítésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a 11. cikkben említett, elismert szervezetek által elkészített értékeléseket, valamint a szervezetek biztonsági és elért környezetszennyezés-megelőzési teljesítményeit, minden, az e szervezet által valaha is osztályozott hajó vonatkozásában, függetlenül a hajók által viselt lobogótól.A szervezetek elért biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményét a kikötő szerinti államok ellenőrzéséről szóló párizsi megállapodás, valamint hasonló szabályozások alapján értékelik. További adatokat szolgáltathatnak azok a balesetek, amelyeknek az elismert szervezetek által osztályba sorolt hajók is részesei voltak.A szervezetek biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének értékelésére a tagállamok által a 12. cikk alapján kidolgozott jelentéseket is figyelembe kell venni.A 7. cikk szerint létrehozott bizottság határozza meg azokat a kritériumokat, amelyek alapján eldöntik, hogy az e bekezdésben említett adatok alapján mikor tekintik egy szervezetnek a lobogó szerinti állam nevében folytatott tevékenységét olyannak, amely elfogadhatatlan mértékben veszélyezteti a biztonságot és a környezetet.Az (1) bekezdésben említett, az elismerés visszavonására irányuló határozat-tervezeteket a Bizottság terjeszti a bizottság elé saját kezdeményezésére, vagy egy tagállam kérelmére."9. a 10. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"10. cikk(1) A mellékletben meghatározott feltételek ellenére, amennyiben egy tagállamnak az a meggyőződése, hogy az elismert szervezet a továbbiakban nem hatalmazható fel arra, hogy nevében a 3. cikkben meghatározott feladatokat elvégezze, felfüggesztheti ezt a felhatalmazást a következő eljárás alapján:a) az érintett tagállam késedelem nélkül és megfelelő indokokkal alátámasztva értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot az általa hozott határozatról;b) a Bizottság megvizsgálja, hogy a felfüggesztés a biztonság vagy a környezet súlyos veszélyeztetése szempontjából indokolt-e;c) a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében szabályozott eljárásnak megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy a biztonság vagy a környezet súlyos veszélyeztetése miatt a felhatalmazás felfüggesztése indokolt-e vagy sem, és ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés alkalmazása nem indokolt, az érintett tagállam visszavonja a felfüggesztő határozatot.(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az elismert szervezet elért teljesítménye a biztonság és a környezetszennyezés megelőzése terén romlik, úgy dönthet - anélkül, hogy ez a teljesítményromlás az elismerés visszavonását a 9. cikk (2) bekezdésében említett feltételek szerint indokolná -, hogy értesíti az elismert szervezetet, felkéri, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az elért biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítménye javítása érdekében, és erről tájékoztatja a tagállamokat. Amennyiben az elismert szervezet nem ad a Bizottságnak megfelelő választ, vagy a Bizottság úgy találja, hogy az elismert szervezet által hozott intézkedések nem javították a biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményét, a Bizottság dönthet a szervezet elismerésének felfüggesztéséről egyéves időtartamra, a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, azután, hogy az érintett szervezet lehetőséget kapott észrevételei előterjesztésére. Az elismert szervezet ez idő alatt nem adhat ki vagy újíthat meg bizonyítványt a tagállamok lobogóját viselő hajók részére, azonban a szervezet által a korábban kiadott vagy megújított bizonyítványok továbbra is érvényesek maradnak.(3) Abban az esetben is a (2) bekezdésben említett eljárást kell alkalmazni, amikor a Bizottság bizonyítékkal rendelkezik arról, hogy az elismert szervezet nem tett eleget a 15. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdése rendelkezéseinek.(4) Egy évvel a Bizottságnak a szervezet elismerését felfüggesztő döntése után a Bizottság megvizsgálja, hogy a (2) és (3) bekezdésben említett, a felfüggesztéshez vezető hiányosságok megszűntek-e. Amennyiben továbbra is fennállnak ezek a hiányosságok, az elismerést a 7. cikk (2) bekezdésében említtet eljárásnak megfelelően vissza kell vonni.";10. a 11. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"11. cikk(1) Minden tagállam meggyőződik arról, hogy a 3. cikk (2) bekezdése alapján a nevében eljáró elismert szervezetek az illetékes szakhatóság megelégedésére és hatékonyan látják el az abban a cikkben említett feladataikat.(2) Minden tagállam legalább kétévenként ellenőrzést végez és az ellenőrzés eredményeiről a felmérés évét követő év március 31-ig a Bizottságot és a többi tagállamot jelentésben tájékoztatja.(3) Minden elismert szervezetet rendszeresen és legalább kétévenként a Bizottság értékel, azzal a tagállammal közösen, amely beterjesztette az elismerésre vonatkozó kérelmet, azt vizsgálva, hogy a mellékletben meghatározott feltételek teljesülnek-e. Az értékelésre kerülő szervezet kiválasztásakor a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítmény eredményeire, valamint a balesetekre vonatkozó jelentésekre és a tagállamok által a 12. cikk szerint készített jelentésekre. Az értékelés részét képezheti a szervezet regionális képviseleteinél tett látogatás, valamint a hajók szúrópróbaszerű vizsgálata a szervezet teljesítményének átvilágítása érdekében. Ebben az esetben a Bizottság, ha szükséges, értesíti azt a tagállamot, amelyben a regionális képviselet található. Az értékelés eredményéről a Bizottság jelentésben tájékoztatja a tagállamokat.(4) Minden elismert szervezet évente a 7. cikk szerint létrehozott bizottság rendelkezésére bocsátja a minőségbiztosítási rendszerére vonatkozó vizsgálat eredményét.";11. a 12. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"12. cikkA kikötő szerinti állam jogainak ellátása és kötelezettségeinek gyakorlása során a tagállam jelentésben számol be a Bizottságnak és a többi tagállamnak, továbbá tájékoztatja az érintett lobogó szerinti államot, amennyiben egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet a nemzetközi egyezmények vonatkozó követelményeit nem kielégítő hajó részére állított ki érvényes bizonyítványt, illetve egy érvényes osztályozási bizonyítvánnyal rendelkező hajó bármilyen, olyan területen előforduló hiányosságairól, amely területre a bizonyítvány vonatkozik. E cikk alkalmazásában csak a biztonságra és a környezetre súlyos fenyegetést jelentő, vagy a szervezetek különösen gondatlan tevékenységét bizonyító hajókat kell bejelenteni. Az illetékes elismert szervezetet az első vizsgálatkor tájékoztatni kell az esetről, hogy azonnal meghozhassa a megfelelő utólagos intézkedéseket.";12. a 13. cikket el kell hagyni;13. a 14. cikk (2) bekezdésének végén a 13. cikkre való hivatkozás helyébe a 7. cikk (2) bekezdése lép;14. a 15. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elismert szervezetek műszaki szabványaik egyenértékűségének és azok alkalmazásának a biztosítása érdekében összhangban a lobogó szerinti államokat az IMO-jogeszközök alkalmazásában segítő iránymutatásokról szóló A.847 (20) IMO-határozattal rendszeresen konzultálnak egymással. A szabványok vonatkozásában elért jelentős előrehaladásról a Bizottság számára rendszeresen jelentéseket készítenek.";b) a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"(3) Az elismert szervezet minden tagállam szakhatóságának, amelyek a 3. cikkben előírt felhatalmazások egyikét biztosították, valamint a Bizottságnak minden vonatkozó tájékoztatást megad az általa osztályozott flotta, a szervezet cseréje, a hajóosztályban bekövetkezett változások, felfüggesztés vagy a hajók osztályozásának visszavonása tekintetében, függetlenül attól, hogy a hajók milyen lobogó alatt hajóznak. A szervezet cseréje, a hajóosztályban bekövetkezett változásokról, felfüggesztésről vagy a hajók osztályozásának visszavonásáról szóló tájékoztatást, beleértve az esedékes szemlékről, az esedékes ajánlásokról, az osztályba sorolás feltételeiről, üzemeltetési feltételekről vagy az osztályba sorolt hajóikra vonatkozó üzemeltetési korlátozásokról való tájékoztatást - függetlenül a hajók által viselt lobogótól - továbbítani kell a kikötő szerinti állami hatósági ellenőrzések Sirenac információs rendszerének, továbbá közzé kell tenni ezeknek az elismert szervezeteknek az internetes honlapjain, ha vannak ilyenek.(4) Az elismert szervezet addig nem adhat ki bizonyítványt egy olyan hajó számára, függetlenül annak lobogójától, amelyet biztonsági okok miatt osztályától megfosztottak, vagy amelyiket éppen most sorolnak át, anélkül hogy lehetőséget adnának a lobogó szerinti állam illetékes hatóságának arra, hogy elfogadható időn belül véleményt nyilvánítson, annak eldöntése érdekében, hogy szükséges-e a teljes felülvizsgálat.";c) a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(5) Ha egy hajót az egyik elismert szervezettől egy másikhoz helyeznek át, az átadó szervezetnek tájékoztatnia kell az átvevő szervezetet minden esedékes szemléről, esedékes ajánlásról, osztályba sorolási feltételekről, üzemeltetési feltételekről, illetve az adott hajóra vonatkozó üzemeltetési korlátozásokról. Szervezetváltás esetén az átadó szervezet átadja az átvevő szervezetnek a hajóra vonatkozó összes okmányt. A hajóról az átvevő szervezet csak akkor állíthat ki bizonyítványt, amennyiben minden esedékes vizsgálatot megfelelően elvégeztek, és minden, a hajó vonatkozásában korábban kiadott esedékes ajánlásnak vagy osztályba sorolási feltételnek a teljesítése az átadó szervezet által szolgáltatott adatoknak megfelelően történt. A bizonyítványok kiadása előtt az átvevő szervezet tájékoztatja az átadó szervezetet a bizonyítványok kiadásának dátumáról, és megerősíti az időpontot, a helyszínt, és azt a tevékenységet, amelyet az egyes esedékes vizsgálatok, esedékes ajánlások, és a hiányzó osztályba sorolási feltételek teljesítése érdekében elvégeztek. Az elismert szervezetek együttműködnek egymással az e bekezdés rendelkezéseinek megfelelő teljesítése érdekében.";15. a 16. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(4) A Bizottság ezenkívül rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az irányelv végrehajtásának folyamatáról a tagállamokban.";16. az irányelv melléklete a következőképpen módosul:a) az A. szakasz helyébe a következő rendelkezés lép:"A. ÁLTALÁNOS MINIMUMELŐÍRÁSOK1. Az elismert szervezet dokumentumokkal igazolja kereskedelmi hajók tervezésére és építésére vonatkozó széles körű értékelési tapasztalatát.2. A szervezet legalább 1 000 (100 bruttó regiszter tonnánál több), összesen legalább 5 millió bruttó regiszter tonna óceánjáró hajót tartalmazó flottát osztályozott.3. A szervezet az általa osztályozott hajók számának megfelelő létszámú műszaki személyzetet foglalkoztat. A 2. pont szerinti követelmény kielégítéséhez legalább 100 főfoglalkozású felügyelő szükséges.4. A szervezet a kereskedelmi hajók tervezésének, építésének és rendszeres szemléinek átfogó szabályzatát dolgozta ki, valamint hozta nyilvánosságra, és azt folyamatosan bővíti és kutatási és fejlesztési programok megvalósításával folyamatosan javítja.5. A szervezetnek a hajók jegyzékét évente meg kell jelentetnie, vagy a közönség számára hozzáférhető elektronikus adatbázisban kell fenntartania.6. A szervezet működése felett nem gyakorolhatnak ellenőrzést hajótulajdonosok, hajóépítők, illetve a hajók gyártásában, felszerelésében, javításában vagy üzemeltetésében kereskedelmi érdekeltséggel rendelkező más személyek. A szervezet bevételei nem függhetnek kizárólag egyetlen kereskedelmi társaságtól. Az elismert szervezet nem végezhet jogszabályban előírt tevékenységet, amennyiben azonos a hajó tulajdonosával vagy üzemeltetőjével, vagy ha azokkal üzleti, személyes, vagy családi kapcsolatban áll. Az ilyen összeférhetetlenség az elismert szervezet által alkalmazott felügyelőkre is érvényes.7. A szervezet működésének meg kell felelnie a szakhatóságok nevében eljáró elismert szervezetek szemlézési és hitelesítési feladatainak részletezéséről szóló IMO A.789 (19) határozat mellékletében meghatározott rendelkezéseknek, amennyiben azok az ezen irányelv hatályába tartozó kérdésekre vonatkoznak."b) a B. szakaszban:i. a cím helyébe a következő szöveg lép:"B. KÜLÖNÖS MINIMUMELŐÍRÁSOK";ii. a 4., 5., 6., 7. és 9. pont helyébe a következő szöveg lép:"4. A szervezet kész arra, hogy a szükséges információkat a szakhatóság, a Bizottság és az érdekelt felek rendelkezésére bocsássa.5. A szervezet igazgatásának rendelkeznie kell meghatározott és írásban rögzített minőségbiztosítási eljárásokkal, célkitűzésekkel és elkötelezettséggel, és gondoskodik arról, hogy ezeket az eljárásokat a szervezet egészében ismerjék, alkalmazzák és érvényesítsék. A szervezet politikájának kapcsolódnia kell biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményi célokhoz és mutatókhoz.6. A szervezetnek rendelkeznie kell a nemzetközileg elismert minőségi szabványok megfelelő részeiben előírt követelményeken alapuló és az EN 45004 (ellenőrző testületek) szabvány, valamint - az IACS minőségbiztosítási rendszer hitelesítési szabályozásának meghatározása alapján - az EN 29001 szabvány rendelkezéseit kielégítő, saját maga által kidolgozott, megvalósított és alkalmazott hatékony belső minőségbiztosítási rendszerrel, amelynek többek között biztosítania kell, hogy:a) a szervezet szabályzatának kidolgozása és fejlesztése szisztematikus módon történjen;b) betartják a szervezet szabályait és rendelkezéseit, és kialakítanak egy belső rendszert a szolgáltatás minőségének mérésére e szabályzat vonatkozásában;c) betartják az olyan jogszabályban előírt feladatok ellátásával szemben támasztott követelményeket, amelyek ellátására a szervezet felhatalmazást kapott, és kialakítanak egy belső rendszert a szolgáltatás minőségének mérésére a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés vonatkozásában;d) a szervezet által nyújtott szolgáltatások minőségét befolyásoló munkakört ellátó személyzet munkaköri leírásának, hatáskörének és együttműködésnek jól meghatározottaknak és írásba foglaltnak kell lenniük;e) minden munkát ellenőrzött feltételek mellett kell végezni;f) a szervezet rendelkezik az általa közvetlenül felügyelői, műszaki vagy ügyviteli munkakörben foglalkoztatott személyzet tevékenységei és munkája folyamatos ellenőrzésére alkalmas felügyeleti rendszerrel;g) a fontosabb, jogszabályban előírt olyan feladatok ellátását, amelyekre a szervezet felhatalmazással rendelkezik, főállású felügyelők vagy másik elismert szervezet főállású felügyelői végzik; a felügyelőnek minden esetben széleskörű ismeretekkel kell rendelkeznie annak a hajónak a típusával kapcsolatban, amelyen a jogszabályban által előírt feladatot végzi, ha ez az elvégzendő szemle szempontjából fontos, továbbá ismernie kell a vonatkozó előírásokat;h) a szervezet rendelkezik az általa foglalkoztatott felügyelők képesítéséhez és szakismereteik folyamatos bővítéséhez szükséges rendszerrel;i) a szervezetnek a nyújtott szolgáltatások által lefedett területeken megkövetelt követelmények betartását, valamint az alkalmazott minőségbiztosítási rendszer hatékony működését bizonyító nyilvántartásokat kell vezetnie;j) a szervezetnek rendelkeznie kell az összes helyszínen végzett, a minőségbiztosítási tevékenység ellenőrzéséhez egy átfogó, tervszerű, megfelelően dokumentált belső ellenőrzési rendszerrel;k) a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere által előírt, jogszabályban meghatározott szemlék és vizsgálatok, amelyek elvégzésére a szervezet felhatalmazással bír, a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszerének keretében végzett, a szemlékre vonatkozó iránymutatásokról szóló A.746 (18) IMO-határozat mellékletében és függelékében meghatározott rendelkezések alapján történik;l) egyértelmű és közvetlen felelősségi és ellenőrzési kapcsolat áll fenn a társaság központi és regionális irodái, valamint az elismert szervezet és szemlészei között.7. A szervezet alkalmasságát bizonyítja, hogy képes:a) kidolgozni és naprakész állapotban tartani olyan saját szabályzatot a hajótest, a gépi berendezések, elektromos és vezérlőberendezések vonatkozásában, amelyek kielégítik azoknak a nemzetközileg elismert műszaki szabványoknak a minőségre vonatkozó követelményeit, amelyek (a hajó szerkezeti elemei, valamint főbb gépi berendezései vonatkozásában) a Solas-egyezmény szerinti és a személyhajó biztonsági bizonyítványok, valamint (a hajó stabilitása vonatkozásában) a merülésvonal-bizonyítványok kibocsátásának alapját képezik;b) a bizonyítványok kibocsátásához a nemzetközi egyezményekben megkövetelt ellenőrzéseket és felügyeleti szemléket végrehajtani, beleértve - a szakmailag képzett személyzet bevonásával és a szakhatóságok által, összhangban a biztonságos hajózás nemzetközi szabályzata (ISM) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokról szóló A.788 (19) IMO-határozat mellékletével - a parti és hajófedélzeteken működtetett biztonsági rendszerek, amelyekre vonatkozóan a bizonyítványt vonatkozóan kívánják kiállítani, annak alkalmazásával és karbantartásával kapcsolatos értékelést.";"9. A szervezet engedélyezi, hogy szabályzatának kidolgozásában az illetékes szakhatóságok, vagy egyéb érintett felek részt vegyenek."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. július 22-től kezdődő hatállyal megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2001. december 19-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökA. Neyts-Uyttebroeck[1] HL C 212. (E), 2000.7.25., 114. o. és a HL C 154. (E), 2001.5.29., 51. o.[2] HL C 14., 2001.1.16., 22. o.[3] HL C 22., 2001.1.24., 19. o.[4] Az Európai Parlament 2000. november 30-i véleménye (HL C 228., 2001.8.13., 150. o.), a Tanács 2001. február 26-i közös álláspontja (HL C 101., 2001.3.30., 1. o.), valamint az Európai Parlament 2001. május 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2001. október 24-i határozata, valamint a Tanács 2001. december 6-i határozata.[5] HL L 319., 1994.12.12., 20. o. A 97/58/EK irányelvvel (HL L 274., 1997.10.7., 8. o.) módosított irányelv.[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2006/68/EK irányelve ( 2006. szeptember 6. ) a 77/91/EGK tanácsi irányelvnek a nyilvánosan működő részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük megtartása és átalakítása tekintetében történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               25.9.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 264/32

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/68/EK IRÁNYELVE

   (2006. szeptember 6.)
   a 77/91/EGK tanácsi irányelvnek a nyilvánosan működő részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük megtartása és átalakítása tekintetében történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében említett eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a nyilvánosan működő részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje megtartásának és átalakításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelv (3) meghatározza a követelményeket több, ilyen társaság által foganatosított, tőkével kapcsolatos intézkedéshez.

               (2)

               Az Európai Parlament és a Tanács számára készült, „A társasági jog korszerűsítése és a vállalatirányítás erősítése az Európai Unióban – terv az előrelépéshez” című, 2003. május 21-i közleményében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a 77/91/EGK irányelv egyszerűsítése és korszerűsítése jelentősen hozzájárulna az üzleti hatékonyság és a versenyképesség növeléséhez, anélkül, hogy csökkentené a részvényesek és a hitelezők védelmét. Ezek a célkitűzések elsődleges prioritást élveznek, de ez nem változtat azon, hogy haladéktalanul általános jelleggel meg kell vizsgálni a tőkemegtartási rendszer olyan lehetséges alternatíváinak megvalósíthatóságát, amelyek megfelelően védenék a nyilvánosan működő részvénytársaságok hitelezőinek és részvényeseinek érdekeit.

               (3)

               A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a nyilvánosan működő részvénytársaságok számára megengedjék nem pénzbeli hozzájárulás bevonását tőkéjükbe, anélkül, hogy különleges szakértői vizsgálatokhoz kellene folyamodniuk azokban az esetekben, amikor van egyértelmű hivatkozási alap az ilyen hozzájárulás értékeléséhez. Mindazonáltal garantálni kell a kisebbségi részvényesek számára azt a jogot, hogy ilyen értékelést kérjenek.

               (4)

               A nyilvánosan működő részvénytársaságok számára lehetővé kell tenni, hogy megszerezzék saját részvényeiket a társaság felosztható tartalékainak mértékéig, és azt az időszakot, amelyre vonatkozóan a közgyűlés az ilyen részvényszerzésre felhatalmazást adhat, növelni kell oly módon, hogy a rugalmasság fokozódjon és a társaságok adminisztrációs terhei csökkenjenek, mert nekik gyorsan kell reagálniuk a részvényük árfolyamát érintő piaci fejleményekre.

               (5)

               Lehetővé kell tenni a tagállamok számára annak engedélyezését, hogy a nyilvánosan működő részvénytársaságok pénzügyi segítséget nyújtsanak részvényeik harmadik személy általi megszerzése céljából, a társaság felosztható tartalékainak mértékéig, hogy növeljék a rugalmasságot a társaságok részvénytőkéjének tulajdonosi szerkezetével kapcsolatos változások tekintetében. Tekintettel az irányelv azon céljára, hogy védje mind a részvényeseket, mind a harmadik személyeket, ezt a lehetőséget csak biztosítékok mellett lehet igénybe venni.

               (6)

               A hitelezőknek lehetővé kell tenni, hogy – bizonyos feltételek szerint – bírósági vagy közigazgatási eljárásokhoz folyamodjanak, amikor követeléseik veszélybe kerülnek a nyilvánosan működő részvénytársaság tőkéjének leszállítása következtében, oly módon, ami fokozza a hitelezők általános védelmét valamennyi tagállamban.

               (7)

               Ezen irányelv végrehajtása során – a piaci visszaélés megelőzésére – a tagállamoknak figyelembe kell venniük a bennfentes kereskedelemről és a piac manipulálásáról (piaci visszaélésről) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a visszavásárlási programok és a pénzügyi eszközök stabilizálása alóli felmentés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. december 22-i 2273/2003/EK bizottsági rendelet (5) és a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elfogadott piaci gyakorlatok, az árualapú származtatott ügyletekre vonatkozó bennfentes információ fogalommeghatározása, a bennfentesek jegyzékének összeállítása, a vezető tisztségviselők ügyleteinek bejelentése és a gyanús ügyletek bejelentése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i 2004/72/EK bizottsági irányelv (6) rendelkezéseit.

               (8)

               A 77/91/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 77/91/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (1) bekezdésében a huszonegyedik francia bekezdés helyébe a következő lép:

                           „–

                           Magyarországon:
                           nyilvánosan működő részvénytársaság;”

                     .

               2.

               A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
               „10a. cikk
               (1)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a 10. cikk (8), (2) és (3) bekezdését, amennyiben a nem pénzbeli hozzájárulást – az igazgatóság vagy az ügyvezető testület határozata nyomán – a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott átruházható értékpapírok vagy az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 19. pontjában meghatározott pénzpiaci eszközök képezik, és ezeket az értékpapírokat vagy pénzpiaci eszközöket azon a súlyozott átlagárfolyamon értékelik, amelyen egy vagy több – az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja szerint meghatározott – szabályozott piacon kereskedtek velük, a vonatkozó nem pénzbeli hozzájárulás rendelkezésre bocsátását megelőző, nemzeti jog által megállapítandó megfelelő időszak alatt.
               Amikor azonban az árat olyan rendkívüli körülmények befolyásolták, amelyek jelentősen megváltoztatnák az eszköz értékét a hozzájárulásként történő rendelkezésre bocsátásának tényleges időpontjában, ideértve azokat a helyzeteket is, amikor az ilyen átruházható értékpapírok vagy pénzpiaci eszközök piacán likviditáshiány lép fel, az igazgatóság vagy ügyvezető testület kezdeményezésére és felelősségére, felülértékelést kell végezni. Az említett felülértékelésre a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell.
               (2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdését, amennyiben a nem pénzbeli hozzájárulást – az igazgatóság vagy ügyvezető testület döntése alapján – az (1) bekezdésben említett átruházható értékpapíroktól vagy pénzpiaci eszközöktől eltérő eszközök képezik, amelyek valós értékét előzőleg egy elismert független szakértő véleményezte, és amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

                           a)

                           a valós értéken történő értékelés időpontja legfeljebb 6 hónappal előzi meg az eszközzel történő hozzájárulás tényleges időpontját;

                           b)

                           az értékelést a tagállamban a hozzájárulásra szánt eszközök fajtájára alkalmazott, általánosan elfogadott értékelési standardoknak és elveknek megfelelően végezték el.

                     Abban az esetben, ha olyan új befolyásoló körülmények lépnek fel, amelyek jelentősen megváltoztatnák az eszköz valós értékét az azzal való hozzájárulás tényleges időpontjában, felülértékelést kell végezni az igazgatóság vagy ügyvezető testület kezdeményezésére és felelősségére. Az említett felülértékelésre a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell.
               Ilyen felülértékelés hiányában egy vagy több olyan részvényes, akik összességében legalább 5 %-os részesedéssel bírnak a társaság jegyzett tőkéjében azon a napon, amikor a tőkeemelésről határoznak, független szakértő általi értékelést kérhet, amely esetben a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell. E részvényesek kérelmüket az eszközzel való hozzájárulás tényleges napjáig terjeszthetik elő, amennyiben a kérelem napján az érintett részvényes(ek) a társaság jegyzett tőkéjének továbbra is összességében legalább 5 %-ával rendelkezik, ugyanúgy, mint a tőkeemelésről hozott határozat napján.
               (3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdését, amennyiben a nem pénzbeli hozzájárulást – az igazgatóság vagy ügyvezető testület döntése alapján – az (1) bekezdésben említett átruházható értékpapíroktól vagy pénzpiaci eszközöktől eltérő eszközök képezik, amelyek valós értékét oly módon határozzák meg, hogy az előző pénzügyi évre vonatkozó kötelező beszámolóból származtatják az egyes eszközök értékét, feltéve, hogy a kötelező beszámoló az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9) megfelelő könyvvizsgálat tárgyát képezte.
               A (2) bekezdés második és harmadik albekezdése értelemszerűen alkalmazandó.
               10b. cikk
               (1)   Amennyiben a 10a. cikkben említett nem pénzbeli hozzájárulás szolgáltatására a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett szakértői jelentés nélkül kerül sor, úgy – a 3. cikk h) pontjában meghatározott követelményeken túlmenően, és a nem pénzbeli hozzájárulás tényleges napjától számított egy hónapon belül – nyilatkozatot kell közzétenni, amely a következőket tartalmazza:

                           a)

                           a kérdéses nem pénzbeli hozzájárulás leírása;

                           b)

                           értéke, értékelésének forrása, illetve adott esetben az értékelés módszere;

                           c)

                           nyilatkozat arról, hogy a kapott értékek megfelelnek legalább az ellenükben kibocsátandó részvények számának és névértékének – vagy névérték hiányában a kibocsátási értéknek – és adott esetben a hozzájárulásokon jelentkező árfolyamkülönbözetnek;

                           d)

                           nyilatkozat arról, hogy az eredeti értékelés vonatkozásában nem merültek fel új befolyásoló körülmények.

                     E közzétételre az egyes tagállamok jogszabályai által megállapított módon, a 68/151/EGK irányelv 3. cikkének megfelelően kerül sor.
               (2)   Amennyiben a 25. cikk (2) bekezdésében javasolt tőkeemelés vonatkozásában azt javasolják, hogy a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett szakértői jelentés nélkül kerüljön sor a nem pénzbeli hozzájárulás rendelkezésre bocsátására, a 68/151/EGK irányelv 3. cikkével összhangban, az egyes tagállamok jogszabályaiban megállapított módon hirdetményt kell közzétenni az emelésre vonatkozó határozat napjáról és az (1) bekezdésben felsorolt információkról, azt megelőzően, hogy a nem pénzbeli hozzájárulást rendelkezésre bocsátották. Ebben az esetben az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat annak kijelentésére korlátozódik, hogy az említett nyilatkozat közzététele óta nem merültek fel új befolyásoló körülmények.
               (3)   Minden tagállamnak megfelelő biztosítékokról kell gondoskodnia, amelyek garantálják a 10a. cikkben és e cikkben előírt eljárásnak való megfelelést, amennyiben a 10. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett szakértői jelentés nélkül kerül sor a nem pénzbeli hozzájárulás szolgáltatására.

               3.

               A 11. cikk (1) bekezdésében az első albekezdés a következőképpen módosul:

                           a)

                           A „10. cikk” szövegrész helyébe a „10. cikk (1), (2) és (3) bekezdések” szövegrész lép.

                           b)

                           Az albekezdés a következő mondattal egészül ki:
                           „A 10a. és 10b. cikk értelemszerűen alkalmazandó.”

               4.

               A 19. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az azonos helyzetben lévő részvényesekkel való egyenlő bánásmód elvének sérelme nélkül, továbbá a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) sérelme nélkül a tagállamok lehetővé tehetik egy társaság számára, hogy saját részvényeit akár közvetlenül, akár egy, a saját nevében, de a társaság javára eljáró személy révén megszerezze. Amennyiben megengedett az ilyen részvényszerzés, a tagállamok azt a következő feltételekhez kötik:

                           a)

                           a részvényszerzéshez a közgyűlés felhatalmazása szükséges, amely meghatározza e részvényszerzések feltételeit, így különösen a megszerzendő részvények maximális számát, a hozzájárulás érvényességi idejét – amelynek maximális hosszát a tagállami jogszabályok határozzák meg, ez azonban nem haladhatja meg az 5 évet –, továbbá ellenérték fejében történő részvényszerzés esetében a vagyoni hozzájárulás maximális és minimális értékét. Az igazgatóság vagy ügyvezető testület tagjainak meg kell bizonyosodniuk afelől, hogy amikor az egyes engedélyezett részvényszerzések történnek, a b) és c) pontban említett feltételek teljesülnek;

                           b)

                           a részvényszerzések – beleértve a társaság által korábban megszerzett és tulajdonában lévő részvényeket, valamint azokat a részvényeket, amelyeket egy saját nevében, de a társaság javára eljáró személy szerzett meg – nem eredményezhetik a nettó eszközöknek a 15. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett összeg alá történő csökkenését;

                           c)

                           csak teljes mértékben befizetett részvények képezhetik az ügylet részét.

                     A tagállamok a részvények megszerzését az első albekezdésben foglaltakon túlmenően az alábbi feltételek bármelyikének teljesüléséhez köthetik:

                           i.

                           a megszerzett részvények – beleértve a társaság által korábban megszerzett és tulajdonában lévő részvényeket, valamint azokat a részvényeket, amelyeket egy saját nevében, de a társaság javára eljáró személy szerzett meg – névértéke vagy – annak hiányában – kibocsátási értéke, nem haladhatja meg a tagállamok által meghatározandó értéket. Ez az érték nem lehet alacsonyabb, mint a jegyzett tőke 10 %-a;

                           ii.

                           a társaság alapszabályának vagy létesítő okiratának elő kell írnia, hogy a társaság megszerezheti saját részvényeit az első albekezdésben foglaltak szerint, meg kell határoznia a megszerezhető saját részvények maximális számát, a saját részvényszerzésre nyitva álló időtartamot és a vagyoni hozzájárulás minimális vagy maximális mértékét;

                           iii.

                           a társaság tegyen eleget a vonatkozó jelentési és értesítési követelményeknek;

                           iv.

                           egyes társaságok számára – a tagállamok által meghatározottak szerint – előírható, hogy nyilvánítsák érvénytelenné a megszerzett részvényeket, feltéve, hogy az érvénytelenné nyilvánított részvények névértékével egyenlő mennyiségű részvényt olyan tartalékba kell helyezni, amely nem osztható fel a részvényesek között, kivéve a jegyzett tőke leszállítása esetén. Ezt a tartalékot csak a jegyzett tőkének a tartalékok tőkésítése általi növelésének céljára lehet felhasználni;

                           v.

                           a részvényszerzés nem érintheti a hitelezők követeléseinek kielégítését.

               5.

               A 20. cikk (3) bekezdésében a „15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában” szövegrész helyébe a „15. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában” szövegrész lép.

               6.

               A 23. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Amennyiben a tagállamok lehetővé teszik egy társaság számára, hogy közvetlenül vagy közvetett módon előleget, kölcsönt vagy biztosítékot nyújtson azzal a céllal, hogy részvényeit egy harmadik személy megszerezze, ezen ügyleteket a második, harmadik, negyedik és ötödik albekezdésben foglalt feltételekhez kell kötni.
               Az ügyleteknek az igazgatóság vagy ügyvezető testület felelősségére, valós piaci feltételek mellett kell megvalósulniuk, különösen a társaság által kapott kamat és a társaságnak az első albekezdésben említett kölcsönökért és előlegekért adott biztosíték tekintetében. A harmadik személy, illetve több felet magukban foglaló ügyletek esetén valamennyi fél hitelképességét előzetesen kellőképpen meg kell vizsgálni.
               Az ügyleteket az igazgatóságnak vagy ügyvezető testületnek a közgyűlés elé kell terjesztenie előzetes jóváhagyásra, amelynek során a közgyűlésnek a határozatképesség és a 40. cikkben meghatározott többség szabályaival összhangban kell eljárnia. Az igazgatóságnak vagy ügyvezető testületnek írásos jelentést kell készítenie a közgyűlés számára, amelyben jelzi az ügylet indokait, a társaság érdekeit az ilyen ügylet végrehajtásában, az ügylet lebonyolításának feltételeit, az ügyletben rejlő kockázatokat a társaság likviditása és fizetőképessége szempontjából és azt az árat, amelyen a harmadik személy a részvényeket megszerezné. Ezt a jelentést – a 68/151/EGK irányelv 3. cikkével összhangban – közzétételre be kell nyújtani a cégnyilvántartásnak.
               A harmadik személyeknek adott teljes pénzügyi támogatás semmilyen esetben sem eredményezheti a nettó eszközöknek a 15. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott összeg alá történő csökkenését, figyelembe véve a nettó eszközök bármely olyan csökkenését, amely – a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően – a társaság részvényeinek saját maga általi vagy javára történő megszerzése révén lépett fel. A társaságnak a mérlegben fel kell tüntetnie a források között a teljes pénzügyi támogatás összegének megfelelő összegű, fel nem osztható tartalékot.
               Amikor a társaságnak a 19. cikk (1) bekezdése értelmében saját részvényeit vagy a jegyzett tőke megemelése során kibocsátott részvényeket harmadik személy a társaságtól kapott pénzügyi támogatás révén szerzi meg vagy jegyzi, ennek a részvényszerzésnek valós áron kell történnie.”

               7.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „23a. cikk
               Azokban az esetekben, amikor az igazgatóság vagy ügyvezető testület, vagy az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK tanácsi irányelv (11) 1. cikkének értelmében vett anyavállalat igazgatóságának vagy ügyvezető testületének egyes tagjai, vagy maga az ilyen anyavállalat, vagy olyan magánszemélyek, amelyek saját nevükben, de az ilyen testületek tagjai javára, vagy egy ilyen vállalkozás javára részt vesznek egy, a 23. cikk (1) bekezdésében említett ügyletben, a tagállamoknak gondoskodniuk kell – megfelelő biztosítékokon keresztül – arról, hogy az ilyen ügylet nem ütközik a társaság legjobb érdekeivel.

               8.

               A 27. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „A 10. cikk (2) és (3) bekezdését, valamint a 10a. és a 10b. cikket alkalmazni kell.”

               9.

               A 32. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő lép:
               „(1)   A jegyzett tőke leszállítása esetén legalább azon hitelezőknek, amelyek követelései a leszállításról szóló határozat közzétételét megelőző időből származnak, jogában áll legalább biztosíték megszerzése azon követelésekre, amelyek még nem váltak esedékessé annak a közzétételnek az időpontjáig. A tagállamok ezt a jogot nem mellőzhetik, kivéve, ha a hitelező kellő biztosítékokkal rendelkezik, vagy ha ilyen biztosítékra a társaság eszközeire való tekintettel nincs szükség.
               A tagállamok megállapítják a feltételeket az első albekezdésben előírt jog gyakorlásához. A tagállamok minden esetben biztosítják, hogy a hitelezők az illetékes közigazgatási hatósághoz vagy bírósághoz fordulhassanak megfelelő biztosítékok igénylése céljából, amennyiben hitelt érdemlően be tudják mutatni, hogy a jegyzett tőke leszállítása miatt követeléseik kielégítése veszélyben van, és azt, hogy nem szereztek kellő biztosítékokat a társaságtól.”

               10.

               A 41. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok eltérhetnek a 9. cikk (1) bekezdésétől, a 19. cikk (1) bekezdése a) pontjának első mondatától és a 25., 26. és 29. cikktől, amennyiben szükség van ilyen eltérésre a munkavállalók, vagy a nemzeti jogban meghatározott egyéb személycsoportok által a vállalkozás tőkéjében való részvétel előmozdítását szolgáló rendelkezések elfogadásához vagy alkalmazásához.”

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2008. április 15-ig megfeleljenek.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2006. szeptember 6-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BORRELL FONTELLES

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  HL C 294., 2005.11.25., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2006. március 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. július 24-i határozata.

      (3)  HL L 26., 1977.1.31., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

      (4)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

      (5)  HL L 336., 2003.12.23., 33. o.

      (6)  HL L 162., 2004.4.30., 70. o.

      (7)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (8)  HL L 145., 2004.4.30, 1. o. A legutóbb a 2006/31/EK irányelvvel (HL L 114., 2006.4.27., 60. o.) módosított irányelv.

      (9)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o.”

      (10)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.”

      (11)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb a 2006/43/EK irányelvvel módosított irányelv.”


title: A Bizottság irányelve (1988. június 21.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/321/EGK irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988L0411

Hivatalos Lap L 200 , 26/07/1988 o. 0030 - 0030 finn különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0104  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0104

		A Bizottság irányelve(1988. június 21.)a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/321/EGK irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(88/411/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 88/297/EGK irányelvvel módosított [1], a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,mivel a szerzett tapasztalatoknak köszönhetően és a tudomány jelenlegi állásának figyelembevételével most már pontosabban és teljesebben lehet megfogalmazni a 82/890/EGK irányelv [3] által módosított 75/321/EGK tanácsi irányelv [4] egyes előírásait;mivel az ezen irányelvvel előirányzott intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 75/321/EGK irányelv melléklete a következőképpen módosul:- A 2.2.1.2. pont a "segéderõs kormányszerkezetek esetében" szövegrész után a következõ szöveggel egészül ki: "más szerkezetekbe nem integrált".- A 2.2.4.1.1. pont első bekezdésének"A kormányszerkezet és a fékrendszer nem lehet közös erőforrásra csatlakoztatva"szövegezésű utolsó előtti mondatának helyébe a következő mondat lép:"Ha a hidraulikus kormányszerkezet és a hidraulikus fékrendszer között hidraulikus kapcsolat áll fenn, és azok közös erőforrásra vannak csatlakoztatva, akkor a két rendszer valamelyikének kiesésekor a kormányszerkezetet működtető erő nem haladhatja meg a 40 daN értéket; a 76/432/EGK irányelvnek a fékberendezésekre vonatkozó rendelkezései nem változnak."2. cikk1. 1988 október 1-jétől a tagállamok:- semmilyen traktortípus vonatkozásában nem utasíthatják el az EGK-típusjóváhagyás megadását, vagy a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt okirat kiadását, vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- nem tilthatják meg a traktorok első forgalomba helyezését,amennyiben a szóban forgó traktortípus vagy traktortípusok kormányszerkezete megfelel ezen irányelv előírásainak.2. 1989. október 1-jétől a tagállamok:- nem adhatják meg többé a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt okiratot olyan traktortípus vonatkozásában, amely kormányszerkezete nem felel meg ezen irányelv előírásainak,- elutasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan traktortípus vonatkozásában, amely kormányszerkezete nem felel meg ezen irányelv előírásainak.3. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1988. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1988. június 21-én.a Bizottság részérőlCockfieldalelnök[1] HL L 126., 1988.5.20., 52. o.[2] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.[3] HL L 378., 1982.12.31., 45. o.[4] HL L 147., 1975.6.9., 24. o.--------------------------------------------------