title: A Bizottság irányelve (1991. március 5.) a 88/379/EGK tanácsi irányelv 10. cikke végrehajtásának megfelelően, a veszélyes készítményekre vonatkozó különös információk rendszerével kapcsolatos részletes rendelkezések meghatározásáról és megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0155

Hivatalos Lap L 076 , 22/03/1991 o. 0035 - 0041 finn különkiadás fejezet 15 kötet 10 o. 0059  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 10 o. 0059

		A Bizottság irányelve(1991. március 5.)a 88/379/EGK tanácsi irányelv 10. cikke végrehajtásának megfelelően, a veszélyes készítményekre vonatkozó különös információk rendszerével kapcsolatos részletes rendelkezések meghatározásáról és megállapításáról(91/155/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 90/492/EGK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. június 7-i 88/379/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 10 cikke (2) bekezdésére,mivel a 88/379/EGK irányelv által megkövetelt címkézés alapvető tájékoztatást nyújt a veszélyes készítmények felhasználói számára azzal, hogy a lehetséges veszélyekről világos, tömör felvilágosítást ad; mivel a címkézést az ipari felhasználók esetében ki kell egészíteni egy részletesebb információs rendszerrel;mivel a 88/379/EGK irányelv 10. cikke előírja a veszélyes készítményekre vonatkozó biztonsági adatlapok formájában egy információs rendszer felállítását; mivel, továbbá e cikk pontosan meghatározza, hogy az ilyen információkat alapvetően ipari felhasználóknak szánják, akik számára lehetővé kell tenni, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket a munkahelyi egészség és biztonság védelme érdekében;mivel szoros kapcsolat van a 88/379/EGK irányelv és a legutóbb a 79/831/EGK bizottsági irányelvvel [3] módosított, a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv [4] és különösen annak 10. cikke (2) bekezdése között; mivel ezért kívánatos egy, a veszélyes anyagokra és veszélyes készítményekre egyaránt alkalmazható biztonsági adatlaprendszer létrehozása; mivel a veszélyes anyagokra vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket időben meghatározzák;mivel legutóbb Spanyolország és Portugália csatlakozási okmányával módosított 74/325/EGK tanácsi határozat [5] alapján felállított munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Bármely, a Közösség területén letelepedett, az anyag vagy készítmény forgalomba hozataláért felelős személy, így a gyártó, az importőr vagy a kereskedő, az átvevő, aki az anyag vagy készítmény ipari felhasználója, részére bocsát egy a 3. cikkben felsorolt információkat tartalmazó biztonsági adatlapot.(2) Az információt legkésőbb az anyag vagy készítmény első átadásakor, díjmentesen kell szolgáltatni és ezt követően minden, az egészség valamint a környezet védelmével és biztonságával kapcsolatos jelentős új információ tekintetében végzett felülvizsgálat alkalmával.Az új dátummal ellátott verziót "Felülvizsgálat: … (dátum)" formában díjmentesen kell megküldeni minden korábbi átvevőnek, aki a megelőző 12 hónapon belül vette át az anyagot illetve a készítményt.(3) A biztonsági adatlapot nem kell szolgáltatni amennyiben a lakosságnak megvételre ajánlott vagy eladott veszélyes anyagokat vagy készítményeket megfelelő információval látták el, amely lehetővé teszi a felhasználó számára, hogy az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, szükséges intézkedéseket megtegye. Azonban az ipari felhasználó kérésére biztonsági adatlapot szolgáltatni kell.2. cikkA tagállamok a veszélyes anyagok és készítmények területükön való forgalomba hozatalát az 1. cikkben említett biztonsági adatlap hivatalos nyelvükön vagy nyelveiken való rendelkezésre bocsátásától tehetik függővé.3. cikkAz 1. cikkben említett biztonsági adatlapnak a következő kötelező adatokat kell tartalmaznia:1. az anyag/készítmény és a társaság/vállalkozás azonosítása;2. összetétel/az összetevőkre vonatkozó adatok;3. a veszélyesség szerinti besorolás;4. elsősegélynyújtás;5. tűzvédelmi intézkedések;6. intézkedések a véletlenszerű expozíciónál;7. kezelés és tárolás;8. expozíció ellenőrzések/személyi védelem;9. fizikai és kémiai tulajdonságok;10. stabilitás és reakciókészség;11. toxikológiai adatok;12. ökológiai adatok;13. hulladékkezelési szempontok;14. szállításra vonatkozó előírások;15. szabályozási információk;16. egyéb információk.Az anyag vagy készítmény fogalomba hozataláért felelős személynek kell ezeket az adatokat szolgáltatnia. Ezeket az adatokat a melléklet magyarázó rendelkezéseivel összhangban kell összeállítani. A biztonsági adatlapon jelezni kell a kiállítás napját.4. cikkA veszélyes anyagokra vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket később állapítják meg.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1991. május 30-ig megfeleljenek és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Ezek a rendelkezések 1991. június 8-án lépnek hatályba.Azonban az egyes tagállamokban jelenleg használatban lévő biztonsági adatlapon alkalmazott információs rendszer 1993. június 30-ig használható.(3) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. március 5-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 275., 1990.10.5., 35. o.[2] HL L 187., 1988.7.16., 14. o.[3] HL L 287., 1990.10.19., 37. o.[4] HL 196., 1967.8.16., 1. o.[5] HL L 185., 1974.7.9., 15. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETÚTMUTATÓ A BIZTONSÁGI ADATLAPOK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁHOZA következő magyarázó megjegyzések útmutatóként szolgálnak. Céljuk annak biztosítása, hogy a 3. cikkben felsorolt rendelkező tételek tartalma lehetővé tegye az ipari felhasználókat számára, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel, biztonsággal kapcsolatos, szükséges intézkedéseket megtegyék.Az információt világos és tömör formában kell írásba foglalni.Bizonyos esetekben további információkra lehet szükség, figyelembe véve az anyagok és készítmények tulajdonságainak széles körét. Amennyiben más esetekben kiderül, hogy az egyes tulajdonságokkal kapcsolatos információk jelentéktelenek, vagy hogy azok szolgáltatása technikailag lehetetlen, ennek okait ismertetni kell.Bár a címek sorrendje nem kötelező, a 3. cikkben megadott sorrend ajánlott.Amennyiben egy biztonsági adatlapot felülvizsgálnak, a változtatásokat az átvevő tudomására kell hozni.1. Az anyag/készítmény és a társaság/vállalkozás azonosítása1.1. Az anyag illetve készítmény azonosításaAz azonosításra használt kifejezésnek azonosnak kell lennie a 67/548/EGK irányelv VI. melléklete II. részében meghatározott címkén szereplő kifejezéssel.Az azonosítás rendelkezésre álló, más eszközeit is jelezni kell.1.2. A vállalat/vállalkozás azonosítása- Az anyag vagy készítmény Közösségen belüli forgalmazásáért felelős személy – legyen az a gyártó, az importőr vagy a forgalmazó – azonosítás.- Ezen személynek a teljes címe és telefonszáma.1.3. A fent említett információk mellett a 88/379/EGK irányelv 12. cikkének megfelelően kell megadni a társaság és/vagy hivatalos tanácsadó testület segélyhívó számát is.2. Összetétel vagy az összetevőkre vonatkozó adatokA megadott információknak lehetővé kell tenniük az átvevő számára, hogy gyorsan megállapíthassa az anyaggal vagy készítménnyel járó kockázatot.Egy készítménynéla) nem szükséges a teljes összetételt megadni (az összetevők jellegét és koncentrációit);b) ugyanakkor, ha a 88/379/EGK irányelv 3. cikke (6) bekezdésének a) pontjában lefektetettekkel azonos vagy annál nagyobb koncentrációban vannak jelen a termékben (kivéve, ha alacsonyabb határértéket tekintenek inkább megfelelőnek) a következő anyagokat kell feltüntetni koncentrációjukkal vagy koncentráció tartományukkal együtt:- olyan anyagokat, amelyek a 67/548/EGK irányelv értelmében veszélyt jelentenek az egészségre,és- legalább azokat az anyagokat, amelyek nem szerepelnek ugyan a fenti irányelvben, de közösségi előírásoknak megfelelően elfogadott expozíciós határértékkel rendelkeznek;c) A fenti anyagok osztályozását (vagy a 67/548/EGK irányelv 5. cikke (2) bekezdése, vagy I. melléklet alapján) az egészségre való veszélyességre utaló szimbólumokkal és R mondattal kell megadni;d) Amennyiben a 88/379/EGK irányelv 7. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban bizonyos anyagok azonosítását bizalmasan kell kezelni, kémiai természetüket le kell írni biztonságos kezelésük biztosítása érdekében. Az alkalmazott névnek a fenti eljárásból következővel azonosnak kell lennie.3. Veszélyesség szerinti besorolásVilágosan és tömören jelezni kell azokat a veszélyeket, amelyeket az anyag vagy készítmény okozhatnak, különösen az emberre és a környezetre veszélyes tényezőket.Le kell írni azokat a legfontosabb, az emberi egészségre káros hatásokat és tüneteket, amelyek az anyag és készítmény használatából és esetleges helytelen használatából származnak, és amelyek reálisan előreláthatók.Az információnak összeegyeztethetőnek kell lennie a termék címkéjén lévővel, de nem kell megismételnie azt.4. ElsősegélynyújtásLe kell írni az elsősegélyre vonatkozó intézkedéseket; fontos meghatározni azt is, azonnali orvosi ellátás szükséges-e.Az elsősegéllyel kapcsolatos információnak rövidnek és a sérült, a szemlélő és az elsősegélyt nyújtó számára könnyen érthetőnek kell lennie. A tüneteket és hatásokat röviden kell összefoglalni. Utasításokat kell adni arra vonatkozóan, hogy mit kell tenni a baleset helyszínen, és hogy a expozíció után várhatók-e késleltetett hatások.Az információkat külön altételek alatt az expozíció különböző módjai szerint kell csoportosítani, pl. a belégzés, a bőrrel és szemmel való érintkezés, a lenyelés.Jelezni kell, hogy szükséges vagy tanácsos-e orvoshoz fordulni.Egyes anyagok vagy készítmények esetén fontos lehet annak kihangsúlyozása, hogy a munkahelyen különleges eszközöknek kel rendelkezésre állniuk a meghatározott és azonnali kezelés biztosítása érdekében.5. Tűzvédelmi intézkedésekAz anyag vagy készítmény által okozott, vagy a közelében keletkezett tűz oltására vonatkozó követelményeknek a következőket kell tartalmaznia:- megfelelő tűzoltó készülék,- tűzoltó eszköz, amit biztonsági okokból tilos használni,- magából az anyagból vagy készítményből, az égéstermékekből és a keletkező gázokból származó különleges expozíciós veszély,- a tűzoltók különleges védőfelszerelése.6. Intézkedések véletlenszerű expozíciónálAz adott anyagtól vagy készítménytől függően az alábbiakkal kapcsolatos információkra lehet szükség:- személyi óvintézkedések, mint például:tűzveszélyes anyagok eltávolítása, megfelelő szellőztetés/légutak védelmének biztosítása, a por kontroll, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés megakadályozása,- a környezet védelme, mint például:az anyagnak csatornáktól, felszíni és talajvíztől, talajtól való távoltartása, a közelben lévők esetleges riadóztatása,- tisztítási módszerek, mint például:felszívó anyagok használata (pl. homok, kovaföld, savmegkötő anyag, univerzális megkötő anyag, fűrészpor…), gázok/füst csökkentése vízzel, hígítás.Ajánlott az olyan jelzések alkalmazása is, mint például: "soha ne használjuk, vagy közömbösítsük…-vel"Megjegyzés:Amennyiben indokolt, a 8. és 13. tételre kell utalni7. Kezelés és tárolás7.1. KezelésAjánlott biztosítani a biztonságos kezelésre irányuló óvintézkedéseket, beleértve a műszaki intézkedéseket, mint például helyi és általános szellőztetéssel, aeroszol, por és tűz keletkezésének megakadályozására tett intézkedésekkel, az anyagra vagy készítményre vonatkozó bármilyen különleges követelménnyel vagy szabállyal (pl.: olyan eljárások vagy berendezések, amelyek használata tilos vagy ajánlott) kapcsolatos tanácsadást és amennyiben lehetséges, ezekről rövid leírást kell adni.7.2. TárolásAjánlott biztosítani a biztonságos tárolás vonatkozó feltételeit, mint például: a tárolóhelyiségek vagy edények különleges formatervezését (beleértve a válaszfalakat és a szellőztetést), inkompatibilis anyagokat és tárolási feltételeket (hőmérséklet és páratartalom határérték/tartomány, világítás, inert gáz…), különleges elektromos berendezéseket és a statikus elektromosság megelőzését.Szükség esetén tanácsot kell adni az adott tárolási körülmények melletti mennyiségi korlátra vonatkozóan. Különösen minden olyan különleges követelményt kell jelezni, mint például az anyag vagy készítmény csomagolására/tárolására használt anyag típusa.8. Expozíció ellenőrzés/személyi védelemE dokumentum alkalmazásában "expozíció szabályozása" azon óvintézkedések összessége, amelyeket a használat alatt meg kell tenni a munkavállalók expozíciójának minimalizálása érdekében.A személyi védőfelszerelések használata előtt műszaki intézkedéseket kell tenni. Ezért információt kell nyújtani a rendszer tervezéséről, pl. elkerítésről. Ezen információ 7.1. tételben már meghatározottakat egészíti ki.Hivatkozással együtt jelezni kell minden különleges ellenőrizendő paramétert, mint például a határértékeket vagy a biológiai szabványokat, továbbá a mérési eljárásokat és a megfelelő módszereket.Amennyiben személyi védelemre van szükség, pontosan meg kell határozni a berendezés típusát, amit a kellő és megfelelő védelemhez kell biztosítani:- légutak védelme:veszélyes gázok, gőzök vagy porok esetében ajánlott megfelelő védőberendezés alkalmazása, mint például zárt rendszerű légzőkészülék, megfelelő maszkok és szűrők,- kéz védelme:pontosan meg kell határozni az anyag vagy a készítmény kezelése során viselendő kesztyű típusát. Amennyiben szükséges, a bőr és kéz további védelemével kapcsolatos intézkedéseket,- szem védelme:pontosan meg kell határozni a szükséges szemvédő felszerelés típusát, mint például: biztonsági üveg, védő szemüveg, arcvédő pajzs,- bőrvédelem:amennyiben szükség van a kézen kívül is a test egyéb részének védelmére, meg kell határozni a használandó védőberendezés típusát és minőségét, mint például: kötény, csizma és teljes védőöltözet. Amennyiben szükséges, jelezni kell a speciális higiéniai intézkedéseket.9. Fizikai és kémiai tulajdonságokEz a fejezet adott esetben az anyagról vagy készítményről a következő információkat tartalmazza.Megjelenés: | meg kell jelölni az anyag, vagy készítmény – a forgalmazásakor jellemző – fizikai állapotát (szilárd, folyadék, gáz) és színét. |Szag: | amennyiben a szag érezhető, meg kell adni annak rövid leírását. |pH: | meg kell jelölni az anyag vagy készítmény – a forgalmazásakor jellemző – vagy vizes oldat pH-ját; az utóbbi esetben a koncentrációt meg kell jelölni |Forráspont/forrási tartomány: | Olvadáspont/olvadási tartomány: |Gyulladáspont: |Gyúlékonyság (szilárd, gáz): |Öngyulladási hajlam: |Robbanási tulajdonságok: |A 67/548/EGK irányelv értelmében |Oxidáló tulajdonságok: |Gőznyomás: |Relatív sűrűség: |Oldhatóság: | vízben való oldhatóságzsírban való oldhatóság (az oldóolajat meg kell jelölni) |Megoszlási együttható: n-oktanol/víz: |Egyéb adat: | a fontos biztonsági paramétereket meg kell jelölni, pl.: gőzsűrűség, keverhetőség, párolgási arány, vezetőképesség, viszkozitás stb. |A fenti tulajdonságokat a 67/548/EGK irányelv V. melléklete A. részének pontos leírásaival összhangban vagy bármely más, összehasonlító módszerrel összhangban kell meghatározni.10. Stabilitás és reakciókészségMeg kell határozni az anyag vagy a készítmény stabilitását és bizonyos körülmények között előforduló veszélyes reakciók lehetőségét.Kerülendő körülmények:Fel kell sorolni azokat a körülményeket, mint például hőmérséklet, nyomás, fény, ütés stb., amelyek veszélyes reakciót okozhatnak és amennyiben lehet, erről rövid leírást kell adni.Elkerülendő anyagok:Fel kell sorolni azokat az anyagokat, mint például víz, levegő, savak, lúgok, oxidálószerek vagy bármely más különleges anyag, amely veszélyes reakciót okozhat, és amennyiben lehet, erről rövid leírást kell adni.Veszélyes bomlástermékek:Fel kell sorolni bomlás során keletkező veszélyes mennyiségű anyagokat.Megjegyzés:különös figyelmet kell fordítani következőkre:- stabilizátorok szükségessége vagy jelenléte,- veszélyes exoterm reakció lehetősége,- az anyag vagy a készítmény fizikai megjelenése megváltozásának biztonsági szempontból való jelentősége,- adott esetben a vízzel való érintkezéssel képződő veszélyes bomlástermékek,- instabil termékké való átalakulás lehetősége.11. Toxikológiai adatokEz a szakasz a különböző toxikológiai (egészségügyi) hatások tömör, de teljes és átfogó leírásának szükségességével foglalkozik, amelyek akkor merülhetnek fel, ha az anyaggal vagy készítménnyel a felhasználó érintkezik.Az adatlapnak tartalmaznia kell az anyag vagy készítmény expozíciójának egészségre veszélyes, tudományos kísérleteken és az azokból levont következtetéseken alapuló hatásait. Tartalmaznia kell az expozíció különböző módjaira (belégzés, lenyelés, bőrrel vagy szemmel való érintkezés) vonatkozó információkat, és rövid leírást kell adni a fizikai, kémiai és toxikológiai tulajdonságokkal kapcsolatos tünetekről.Tartalmaznia kell az ismert késleltetett és azonnali hatásokat, valamint a rövid és hosszú távú expozícióból származó krónikus hatásokat, mint például túlzott érzékenység, karcinogén és mutagén hatás, reprodukciós toxicitás, beleértve a teratogenicitást és narkózist is.Figyelembe véve a 2. pontban – "Összetétel/összetevőkre vonatkozó adatok" – már megadott információkat, szükség lehet a készítmények egyes összetevőinek különleges egészségügyi hatásaira történő hivatkozásra.12. Ökológiai információkFel kell becsülni az anyag vagy készítmény lehetséges környezeti hatásait, viselkedését és környezeti sorsát.Ismertetni kell azokat a legfontosabb tulajdonságokat, amelyek az anyag vagy készítmény természete miatt hatást gyakorolhatnak a környezetre, továbbá a felhasználás lehetséges módszereit.- mobilitás,- stabilitás és lebonthatóság,- bioakkumulációs képesség,- toxicitás vízi környezetben és egyéb, az ökotoxicitásra vonatkozó adatok, pl. szennyvíztisztító telepen való viselkedés.MegjegyzésekEgy készítmény környezetre való veszélyességének értékelésére szolgáló kritériumok hiányában a készítményben jelen levő és környezetre veszélyesnek minősített anyagról a fenti tulajdonságokra vonatkozó információkat kell szolgáltatni.13. Hulladékkezelési szempontokAmennyiben az anyag vagy készítmény (az előrelátható felhasználásból származó feleslegének vagy hulladékának) elhelyezése veszélyt jelent, leírást kell adni ezekről az anyagmaradványról, és információt kell szolgáltatni ezek biztonságos kezeléséről.Jelezni kell mind az anyag, illetve készítmény, mind a szennyezett csomagolóanyag elhelyezésnek megfelelő módszereit (elégetés, újrafeldolgozás, lerakás stb.).MegjegyzésHivatkozni kell a Közösség hulladékokra vonatkozó rendelkezéseire. Ezek hiányában hasznos a felhasználót emlékeztetni a hatályos nemzeti és regionális rendelkezésekre.14. Szállításra vonatkozó információkJelezni kell valamennyi különleges óvintézkedést, amelyeket a felhasználónak ismernie kell vagy be kell tartania a telephelyén vagy azon kívül történő szállítás vagy forgalmazás során.Az ENSZ ajánlásaiban és egyéb nemzetközi egyezményekben szereplő, a veszélyes áruk szállítására és csomagolására vonatkozó további információ adható.15. Szabályozással kapcsolatos információkA címkén lévő információkat a veszélyes anyagok és készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó irányelvekkel összhangban kell megadni.Amennyiben e biztonsági adatlapon szereplő anyag vagy készítmény a közösségi szintű, az ember vagy a környezet védelmére vonatkozó különleges intézkedések tárgyát képezi, (pl.: kereskedelmének vagy felhasználásának korlátozása, munkahelyi expozícióra vonatkozó határértékek), lehetőség szerint, e rendelkezéseket is meg kell adni. Továbbá fel kell hívni az átvevő figyelmét e rendelkezéseket végrehajtó nemzeti törvényekre.Ajánlatos továbbá, hogy az adatlap emlékeztesse az átvevőt minden vonatkozó nemzeti intézkedésre.16. Egyéb információkJelezni kell minden olyan egyéb információt, aminek biztonsági és egészségügyi szempontból jelentősége lehet, például:- képzési tanács,- ajánlott felhasználás és korlátozások,- további információk (írásbeli hivatkozások és/vagy műszaki kapcsolódási pontok),- az adatlap összeállításához használt kulcsfontosságú adatok forrásai.Továbbá meg kell adni az adatlap kibocsátásának dátumát, amennyiben ez másutt nem szerepel.--------------------------------------------------


title: A Tanács 92/85/EGK irányelve (1992. október 19.) a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0085

Hivatalos Lap L 348 , 28/11/1992 o. 0001 - 0008 finn különkiadás fejezet 5 kötet 6 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 6 o. 0003

		A Tanács 92/85/EGK irányelve(1992. október 19.)a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 118a. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében javításokat ösztönözzön a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének érdekében;mivel ez az irányelv nem indokolja az egyes tagállamokban már elért védelmi szintek csökkentését, a Szerződés értelmében a tagállamok kötelesek e téren a feltételek javításának ösztönzésére és a feltételek harmonizálására az elért javítások fenntartása mellett;mivel a Szerződés 118a. cikke értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;mivel a legutóbb az 1985. évi csatlakozási okmánnyal módosított 74/325/EGK határozat [4] értelmében a Bizottság konzultál a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal e területre vonatkozó javaslatok kidolgozásáról;mivel a tizenegy tagállam állam-, illetve kormányfői által az Európai Tanács 1989. december 9-i strasbourgi ülésén elfogadott,"A munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta", különösen annak 19. bekezdése megállapítja, hogy:"Minden munkavállalót kielégítő egészségvédelmi és biztonsági feltételek illetnek meg munkakörnyezetében. Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy e területen az elért javítások fenntartása mellett a feltételek további harmonizálását lehessen elérni.";mivel a Bizottság a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta végrehajtására vonatkozó cselekvési programjában felvette céljai közé, hogy a Tanács irányelvet fogadjon el a várandós nők munkahelyi védelméről;mivel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv 15. cikke [5] előírja, hogy a kockázati tényezőknek különösen kitett csoportokba tartozókat védeni kell a kifejezetten őket érintő veszélyektől;mivel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalóksok tekintetben különös kockázati csoportnak tekintendők, és intézkedéseket kell hozni biztonságuk és egészségük védelme érdekében;mivel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók biztonság- és egészségvédelme nem jelentheti a nők hátrányos megítélését a munkaerőpiacon, és nem is eredményezheti a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmódról szóló irányelvek megsértését;mivel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók számára egyes tevékenységek a veszélyes anyagoknak, eljárásoknak vagy munkakörülményeknek való kitettség különleges kockázatával járhatnak; mivel ezért ezeket a kockázatokat ki kell értékelni, és ezen értékelés eredményéről a női munkavállalókat, illetve képviselőiket tájékoztatni kell;mivel rendelkezéseket kell hozni ezeknek a női munkavállalóknak a védelmére, ha az ilyen értékelés a női munkavállalók biztonságát vagy egészségét veszélyeztető kockázatot tár fel;mivel a várandós és a szoptató munkavállalóknak tilos olyan tevékenységeket folytatniuk, amelyekről az értékelés során kiderült, hogy a biztonságukat és egészségüket károsító különösen veszélyes anyagoknak vagy munkakörülményeknek tehetik ki őket;mivel rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók ne legyenek kötelesek éjszaka dolgozni, ha ilyen rendelkezés szükséges biztonságuk és egészségük szempontjából;mivel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók sebezhetősége szükségessé teszi számukra, hogy jogosultak legyenek a szülés előtt, illetve után kiadott, legalább 14 hetes folyamatos szülési szabadságra, és szükségessé teszi a legalább kéthetes kötelező szülési szabadságot, amelyet a szülés előtt, illetve után kell kiadni;mivel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalókra fizikailag és mentálisan is káros hatással lehet az állapotukkal összefüggő elbocsátás veszélye; mivel rendelkezni kell az ilyen elbocsátások megtiltásáról;mivel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók egészségének védelmét érintő munkaszervezés érdekében hozott intézkedések hatástalanok lennének a munkaszerződéshez kapcsolódó jogok védelme nélkül, beleértve a munkabér védelmét, illetve a megfelelő ellátáshoz való jogosultság biztosítását;mivel a szülési szabadsággal kapcsolatos rendelkezések is hatástalanok lennének a munkaszerződéssel kapcsolatos jogok védelme, illetve a megfelelő ellátáshoz való jogosultság biztosítása nélkül;mivel szülési szabadság esetén a megfelelő ellátás fogalmán a védelem minimális szintjének meghatározására használatos, technikai hivatkozási pontot kell érteni, és az semmiképpen sem értelmezhető úgy, mintha a terhességet betegségnek tekintené,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZCÉL ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. cikkAz irányelv célja(1) Ennek az irányelvnek, amely a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a tizedik egyedi irányelv, az a célja, hogy a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedéseket hajtson végre.(2) A 89/391/EGK irányelv rendelkezései, annak 2. cikke (2) bekezdését kivéve, teljes mértékben alkalmazandók az (1) bekezdésben említett terület egészére az ebben az irányelvben meghatározott szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.(3) Ez az irányelv nem eredményezheti az egyes tagállamokban az irányelv elfogadásának napján meglévő, a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalóknak nyújtott védelem szintjének csökkentését.2. cikkFogalommeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) várandós munkavállaló az a várandós munkavállaló, aki állapotáról a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően tájékoztatja munkáltatóját;b) gyermekágyas munkavállaló az a munkavállaló, akit a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat gyermekágyasnak minősítenek, és aki állapotáról a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően tájékoztatja munkáltatóját;c) szoptató munkavállaló az a munkavállaló, akit a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat szoptatónak minősít, és aki állapotáról ezeknek a jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően tájékoztatja munkáltatóját.II. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK3. cikkIránymutatások(1) A Bizottság a tagállamokkal konzultálva és a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottság segítségével iránymutatásokat dolgoz ki a 2. cikk szerinti munkavállalók biztonsága és egészsége szempontjából veszélyesnek tekintett vegyi, fizikai és biológiai anyagok és ipari eljárások értékeléséről.Az első albekezdésben említett iránymutatások vonatkoznak a 2. cikkben meghatározott munkavállalók által végzett munkával kapcsolatos mozgásra, testtartásra, mentális és fizikai fáradtságra, illetve a fizikai és mentális stressz egyéb fajtáira.(2) Az (1) bekezdésben említett iránymutatások célja, hogy alapul szolgáljanak a 4. cikk (1) bekezdésében említett értékeléshez.E célból a tagállamok tájékoztatják ezekről az irányelvekről az egyes tagállamok munkáltatóit és női munkavállalóit, és/vagy képviselőiket.4. cikkÉrtékelés és tájékoztatás(1) A munkáltató értékelést készít az I. mellékletben nem kimerítően felsorolt anyagoknak, eljárásoknak vagy munkakörülményeknek való kitettség különleges kockázatát valószínűleg magában foglaló tevékenységek esetében a 2. cikkben meghatározott munkavállalók expozíciójának jellegéről, mértékéről és időtartamáról az érintett vállalkozásban, illetve telephelyen, közvetlenül vagy a 89/391/EGK irányelv 7. cikkében említett védő és megelőző szolgáltatások igénybevételével, annak érdekében, hogy:- értékelje a 2. cikkben meghatározott munkavállalók terhességére vagy szoptatására gyakorolt esetleges hatásokat, illetve a biztonságukat vagy egészségüket érintő kockázatokat, és- eldöntse, hogy milyen intézkedéseket kell hoznia.(2) A 89/391/EGK irányelv 10. cikkének sérelme nélkül a 2. cikkben meghatározott munkavállalókat és a vállalkozásnál, illetve telephelyen a 2. cikkben említett helyzetek valamelyike által vélhetően érintett munkavállalókat, illetve képviselőiket tájékoztatni kell az (1) bekezdésben említett értékelés eredményeiről, illetve a munkahelyi egészségvédelem és biztonság érdekében meghozandó minden intézkedésről.5. cikkAz értékelés eredményeinek következményei(1) A 89/391/EGK irányelv 6. cikkének sérelme nélkül, ha a 4. cikk (1) bekezdésében említett értékelés a 2. cikkben meghatározott munkavállaló biztonságát vagy egészségét érintő kockázatot, illetve terhességére vagy szoptatására gyakorolt hatást mutat ki, a munkáltató megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az érintett munkavállaló munkafeltételeinek, illetve munkaidejének átmeneti módosításával a munkavállaló kockázatnak való kitettségét el lehessen kerülni.(2) Ha az ilyen munkavállaló munkafeltételeinek, illetve munkaidejének módosítása technikai vagy más objektív okból nem valósítható meg, vagy kellően megalapozott indokok alapján ésszerűen nem követelhető meg, a munkáltató megteszi a szükséges intézkedéseket e munkavállaló más munkakörbe helyezése érdekében.(3) Ha az ilyen munkavállaló más munkakörbe helyezése technikai, illetve más objektív okból nem valósítható meg, vagy kellően megalapozott indokok alapján ésszerűen nem követelhető meg, az érintett munkavállalónak a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően szabadságot kell biztosítani a biztonságának vagy egészségének védelméhez szükséges teljes időszakra.(4) E cikk rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak arra az esetre is, amikor a 6. cikk értelmében tiltott tevékenységet folytató munkavállaló várandós lesz vagy szoptatni kezd, és erről munkáltatóját tájékoztatja.6. cikkAz expozíció tiltott eseteiA munkavállalók védelméről szóló általános rendelkezéseken, különösen a foglalkozási expozíció határértékeire vonatkozó rendelkezéseken túl:1. a 2. cikk a) pontjában meghatározott várandós munkavállalók semmilyen körülmények között sem kötelezhetők olyan feladatok teljesítésére, amelyek esetében az értékelés a II. melléklet A. szakaszában felsorolt anyagoknak, illetve munkakörülményeknek való, a biztonságot vagy egészséget veszélyeztető expozíció kockázatát mutatja ki;2. a 2. cikk c) pontjában meghatározott szoptató munkavállalók semmilyen körülmények között sem kötelezhetők olyan feladatok teljesítésére, amelyek esetében az értékelés a II. melléklet B. szakaszában felsorolt anyagoknak, illetve munkakörülményeknek való, a biztonságot vagy egészséget veszélyeztető expozíció kockázatát mutatja ki.7. cikkÉjszakai munka(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2. cikkben meghatározott munkavállalók ne legyenek kötelezhetők terhességük időszakában, valamint aszülést követő – a biztonság és egészségvédelem tekintetében illetékes nemzeti hatóság által meghatározott – időszakban éjszaka dolgozni azzal a feltétellel, hogy az érintett munkavállaló – az egyes tagállamok által meghatározott szabályok szerint – orvosi igazolással tanúsítja, hogy ez szükséges biztonsága vagy egészsége érdekében.(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek – a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően – biztosítaniuk kell a lehetőséget:a) a nappali munkába történő áthelyezésre; vagyb) a munkából való távolmaradásra vagy a szülési szabadság meghosszabbítására, ha az áthelyezés technikai, illetve más objektív okból nem valósítható meg, vagy kellően megalapozott indokok alapján ésszerűen nem követelhető meg.8. cikkSzülési szabadság(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2. cikkben meghatározott munkavállalók jogosultak legyenek legalább 14 hetes folyamatos szülési szabadságra, amely a gyermekszülés előtt, illetve után a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően vehető igénybe.(2) Az (1) bekezdésben elrendelt szülési szabadságnak tartalmaznia kell legalább két hét kötelező szülési szabadságot, amelyet gyermekszülés előtt, illetve után a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően kell kiadni.9. cikkMunkaidő-kedvezmény a terhesgondozás idejéreA tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2. cikk a) pontjában meghatározott várandós munkavállalókat a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően, munkabérük fenntartásával munkaidő-kedvezmény illesse meg a terhesgondozás idejére, ha e vizsgálatokat munkaidőben kell elvégezni.10. cikkAz elbocsátás tilalmaAnnak biztosítása érdekében, hogy a 2. cikkben meghatározott munkavállalók gyakorolhassák az e cikk által is elismert egészség- és biztonságvédelmi jogaikat, rendelkezni kell arról, hogy:1. a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy megtiltsák a 2. cikkben meghatározott munkavállalóknak a terhességük kezdetétől a 8. cikk (1) bekezdésében említett szülési szabadság végéig történő elbocsátását, az állapotukkal összefüggésbe nem hozott, a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat által megengedett különleges esetektől eltekintve, amennyiben az adott esetben az illetékes hatóság ehhez hozzájárult;2. ha a 2. cikkben meghatározott munkavállalót az 1. pontban említett időszak alatt elbocsátják, a munkáltató köteles az elbocsátás megfelelően megalapozott indokait írásban megadni;3. a tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 2. cikkben meghatározott munkavállalókat megvédjék az 1. pont értelmében jogszerűtlen elbocsátás következményeitől.11. cikkA munkaviszonyhoz kapcsolódó jogokAnnak biztosítása érdekében, hogy a 2. cikkben meghatározott munkavállalók – az e cikkben elismert – egészség- és biztonságvédelmi jogaikat gyakorolhassák, rendelkezni kell arról, hogy:1. biztosítsák az 5., 6. és 7. cikkben említett esetekben a 2. cikkben meghatározott munkavállalóknak a munkaviszonyhoz kapcsolódó jogait, köztük a munkabér védelmét, illetve a megfelelő ellátáshoz való jogosultságukat, a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően;2. a 8. cikkben említett esetben biztosítsák az alábbiakat:a) a 2. cikkben meghatározott munkavállalók munkaviszonyhoz kapcsolódó, az alábbi b) pontban említetteken kívüli jogait;b) a 2. cikkben meghatározott munkavállalók munkabérének védelmét, illetve a megfelelő ellátáshoz való jogosultságát;3. a (2) bekezdés b) pontjában említett ellátás akkor tekinthető megfelelőnek, ha legalább azzal egyenértékű jövedelmet biztosít, amelyet az érintett munkavállaló tevékenységének egészségi okokból történő megszakítása esetén kapna a nemzeti jogszabályok szerint meghatározott esetleges maximum függvényében;4. a tagállamok a munkabérhez vagy az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés b) pontjában említett ellátáshoz való jogosultságot függővé tehetik attól, hogy az érintett munkavállaló megfelel-e az ilyen ellátáshoz való jogosultság nemzeti jogszabályok által megállapított feltételeinek.E feltételek azonban semmilyen körülmények között sem vonatkozhatnak a szülés várható időpontját közvetlenül megelőző, 12 hónapot meghaladó munkaviszonyra.12. cikkA jogok védelmeA tagállamok nemzeti jogrendszerükbe foglalják azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az a női munkavállaló, aki az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek nemteljesítése miatt sérelmet szenvedett, igényét bírói úton, illetve a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően az illetékes testületeknél érvényesíthesse.13. cikkA mellékletek módosítása(1) A 89/391/EGK irányelv 17. cikkében megállapított eljárás szerint kell elfogadni az I. mellékletnek az ezen irányelv területén végbemenő műszaki fejlődésből, a nemzetközi szabályozások vagy előírások változásaiból, illetve új ténymegállapításokból eredő, szigorúan technikai kiigazításait.(2) A II. melléklet csak a Szerződés 118a. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően módosítható.14. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb az elfogadásától számított két éven belül megfeleljenek, vagy biztosítják, hogy legkésőbb az irányelv elfogadásától számított két éven belül a szociális partnerek a kollektív szerződésekbe bevezetik a szükséges rendelkezéseket, miközben a tagállamok meghozzák az összes szükséges rendelkezést, hogy minden időben biztosíthassák az ezen irányelvben megállapított eredményeket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a lényeges rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak vagy fogadnak el.(4) A tagállamok ötévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelv rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a szociális partnerek álláspontjait.A tagállamok először azonban az irányelv elfogadásától számított négy éven belül tesznek jelentést a Bizottságnak az irányelv rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a szociális partnerek álláspontjait.A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot, valamint a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot.(5) A Bizottság az (1), (2) és (3) bekezdés figyelembevételével időszakonként jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az irányelv végrehajtásáról.(6) A Tanács legkésőbb az irányelv elfogadásától számított öt éven belül a (4) bekezdés második albekezdésében említett jelentések szerint végzett értékelés és szükség esetén a Bizottság által benyújtandó javaslat alapján felülvizsgálja ezt az irányelvet.15. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1992. október 19-én.a Tanács részérőlaz elnökD. Curry[1] HL C 281., 1990.11.9., 3. o. és HL C 25., 1991.2.1., 9. o.[2] HL C 19., 1991.1.28., 177. o. és HL C 150., 1992.6.15., 99. o.[3] HL C 41., 1991.2.18., 29. o.[4] HL L 185., 1974.7.9., 15. o.[5] HL 183., 1989.6.29., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETa 4. cikk (1) bekezdésében említettANYAGOK, ELJÁRÁSOK ÉS MUNKAKÖRÜLMÉNYEK NEM TELJES LISTÁJAA. Anyagok1. Fizikai hatások, amelyek magzati sérülést okozhatnak, illetve akadályozhatják a méhlepény megtapadását és különösen a következő hatások:a) ütődés, rezgés vagy mozgás;b) terhek emelése, különösen ha a hát- és ágyéktájat veszélyezteti;c) zaj;d) ionizáló sugárzás [1];e) nem ionizáló sugárzás;f) szélsőséges hideg vagy meleg;g) mozgás és testtartás, utazás – a telephelyen kívül vagy belül –, mentális és fizikai kimerülés, illetve más fizikai megterhelés, amely a 2. cikkben meghatározott munkavállaló tevékenységével kapcsolatos.2. Biológiai anyagokA 90/679/EGK irányelv [2] 2. cikke d) pontja szerint a 2., 3. és 4. kockázati csoportba sorolt biológiai anyagok, amennyiben ismert, hogy ezek az anyagok, illetve az általuk szükségessé tett gyógyintézkedések veszélyeztetik a várandós nők, illetve a magzat egészségét, és amennyiben ezek az anyagok még nem szerepelnek a II. mellékletben.3. Vegyi anyagokAz alábbi vegyi anyagok, amennyiben ismert, hogy azok veszélyeztetik a terhes nők és a magzat egészségét, és amennyiben még nem szerepelnek a II. mellékletben:a) a 67/548/EGK irányelv [3] szerint az R40, R45, R46 és R47 mondattal jellemzett anyagok, amennyiben még nem szerepelnek a II. mellékletben;b) a 90/394/EGK irányelv [4] I. mellékletében felsorolt vegyi anyagok;c) higany és higanyszármazékok;d) sejtmagosztódást akadályozó gyógyszerek;e) szénmonoxid;f) veszélyes, bizonyíthatóan a bőrön át felszívódó vegyi anyagok.B. EljárásokA 90/394/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt ipari eljárások.C. MunkakörülményekFöld alatti bányászati munka.[1] Lásd 80/836/Euratom irányelv HL L 246., 1980.9.17., 1. o.[2] HL L 374., 1990.12.31., 1. o.[3] A legutóbb a 90/517/EGK irányelvvel (HL L 287., 1990.10.19., 37. o.) módosított irányelv HL L 196., 1967.8.16., 1. o.[4] HL L 196., 1990.7.26., 1. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETa 6. cikkben említettANYAGOK, ELJÁRÁSOK ÉS MUNKAKÖRÜLMÉNYEK NEM TELJES LISTÁJAA. A 2. cikk a) pontja szerinti várandós munkavállalók1. Anyagoka) Fizikai hatásokTúlnyomásos környezetben történő munkavégzés, pl. nyomás alatti zárt térben végzett munka és víz alá merülés;b) Biológiai anyagokAz alábbi biológiai anyagok:- toxoplazma,- rubeólavírus,kivéve ha a várandós munkavállaló bizonyítottan megfelelő védelemben részesült az ilyen anyagok ellen védőoltás révén.c) Vegyi anyagokÓlom és ólomszármazékok, amennyiben az ilyen anyagok felszívódhatnak az emberi szervezetbe.2. MunkakörülményekFöld alatti bányászati munkaB. A 2. cikk c) pontja szerinti szoptató munkavállalók1. Anyagoka) Vegyi anyagokÓlom és ólomszármazékok, amennyiben az ilyen anyagok felszívódhatnak az emberi szervezetbe.2. MunkakörülményekFöld alatti bányászati munka--------------------------------------------------