title: Az Európai Parlament és a Tanács 2006/7/EK irányelve ( 2006. február 15. ) a fürdővizek minőségéről és a 76/160/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről

text:
               4.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 64/37

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/7/EK IRÁNYELVE

   (2006. február 15.)
   a fürdővizek minőségéről és a 76/160/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),
   a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően (4), figyelemmel az egyeztetőbizottság által 2005. december 8-án jóváhagyott közös szövegre,
   mivel:

               (1)

               A Bizottságnak a fenntartható fejlődésről szóló közleményében foglaltak alapján az Európai Tanács a jövő fejlődésének általános iránymutatásaiként célokat jelölt meg olyan elsőbbséget élvező területeken, mint a természeti erőforrások és a közegészségügy.

               (2)

               A víz szűkösen rendelkezésre álló természeti erőforrás, amelynek minőségét óvni, védeni kell, gazdálkodni kell vele, és ennek megfelelően kell kezelni. A felszíni vizek különösen olyan megújuló erőforrások, amelyek csak korlátozottan képesek az emberi tevékenységekkel járó ártalmas hatásokat kiheverni.

               (3)

               A Közösség környezetvédelmi politikájának céljai között szerepelnie kell a magas szintű védelemnek, és elő kell segítenie a környezet minőségének megőrzését, védelmét és javítását, valamint az emberi egészség védelmét.

               (4)

               2000 decemberében a Bizottság elfogadta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, az új fürdővizekkel kapcsolatos politika fejlesztéséről szóló közleményét, és széles körű konzultációt kezdeményezett az összes érdekelt és bevont féllel. A konzultáció fő eredményeként általános támogatást kapott egy, a legfrissebb tudományos eredményeken alapuló és a nyilvánosság nagyobb részvételére különös figyelmet fordító új irányelv kidolgozása.

               (5)

               A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlament és tanácsi határozat (5) kötelezettségvállalást tartalmaz a fürdővizek magas szintű védelmének biztosítására vonatkozóan, ideértve a fürdővizek minőségéről szóló, 1975. december 8-i 76/160/EGK tanácsi irányelv (6) felülvizsgálatát is.

               (6)

               A Szerződés alapján környezetpolitikája kidolgozása során a Közösség figyelembe veszi – többek között – a rendelkezésre álló tudományos és mûszaki adatokat. Ennek az irányelvnek tudományos bizonyítékokat kell igénybe vennie a mikrobiológiai egészségügyi kockázatok előrejelzésére vonatkozó legmegbízhatóbb jelzőparaméterek megállapítása, valamint a védettség magas szintjének elérése érdekében. Sürgősen további járványügyi vizsgálatokat kell végezni a fürdőzéssel, különösen az édesvízi fürdőzéssel összefüggő egészségügyi kockázatokra vonatkozóan.

               (7)

               A hatékonyság növelése és az erőforrásokkal való előrelátó gazdálkodás érdekében, ezt az irányelvet szorosan össze kell hangolni a Közösség egyéb vízügyi jogszabályaival, így a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvvel (7), a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvvel (8) és a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9).

               (8)

               A tervezett intézkedésekről és azok végrehajtásának előrehaladásáról az érdekelt feleket megfelelően tájékoztatni kell. A nyilvánosságot megfelelően és időben tájékoztatni kell a fürdővizek minőség-ellenőrzésének eredményeiről és az egészséget veszélyeztető tényezők megelőzése érdekében tett kockázatkezelési intézkedésekről, különösen az előre látható rövid távú szennyezésekkel és a rendkívüli eseményekkel összefüggésben. A Közösségen belül mindenütt alkalmazni kell az új technológiákat, amelyek lehetővé teszik a nyilvánosság hatékony és egységes tájékoztatását a fürdővizekről.

               (9)

               A minőség-ellenőrzés céljaira összehangolt elemzési módszereket és gyakorlatot kell alkalmazni. Hosszabb időszakon át tartó megfigyelés és minőségértékelés szükséges a fürdővizek valósághű osztályozásához.

               (10)

               A megfelelést nemcsak a mérések és számítások, hanem a megfelelő vízgazdálkodási intézkedések és a minőségbiztosítás területén is biztosítani kell. Ezért helyénvaló egy fürdővízprofil-rendszer kialakítása a vízgazdálkodási intézkedések alapjául szolgáló kockázatok jobb megértése érdekében. Ezzel párhuzamosan, különös figyelmet kell fordítani a minőségi előírások betartására és a 76/160/EGK irányelvről történő következetes átállásra.

               (11)

               2005. február 17-én a Közösség megerősítette a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló ENSZ–EGB-egyezményt (Aarhusi Egyezmény). Ezért ennek az irányelvnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a nyilvánosság információhoz való hozzáféréséről és a végrehajtásában történő részvételéről, kiegészítve a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10), valamint a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11).

               (12)

               Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a jó fürdővízminőség és a magas szintű védelem tagállamok általi, közös követelményrendszer alapján történő elérését a Közösségben – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (13)

               Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i, 1999/468/EK tanácsi határozatának megfelelően kell elfogadni (12).

               (14)

               A közösségi fürdővizekkel kapcsolatos politika állandó fontossága nyilvánvaló minden fürdési idényben, mivel megvédi a lakosságot a közösségi fürdőterületeken, vagy azok közelében a vizekbe véletlenszerűen vagy tartósan kibocsátott szennyezésektől. A fürdők vizének átlagos minősége jelentősen javult a 76/160/EGK irányelv hatálybalépése óta. Mindazonáltal, az említett irányelv a hetvenes évek tudását és tapasztalatát tükrözi. A fürdővíz-használati szokások azóta megváltoztak, csakúgy, mint a tudományos és műszaki tudás szintje is. Ezért az említett irányelvet hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I. FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Cél és hatály
   (1)   Ez az irányelv a következőkkel kapcsolatos rendelkezéseket állapítja meg:

               a)

               a fürdővízminőség ellenőrzése és osztályozása;

               b)

               a fürdővíz-gazdálkodás; és

               c)

               a nyilvánosságnak a fürdővizek minőségével kapcsolatos tájékoztatása.

         (2)   Ezen irányelv célja a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása, az emberi egészség védelme, kiegészítve a 2000/60/EK irányelv rendelkezéseit.
   (3)   Ezen irányelv hatálya kiterjed a felszíni vizek minden olyan elemére, amelyben az illetékes hatóság megítélése szerint nagyszámú ember fürdőzik, és amelyre vonatkozóan nem rendelt el állandó fürdőzési tilalmat, vagy nem adott ki a fürdést tartósan ellenjavalló tájékoztatást (a továbbiakban: fürdővíz). Az irányelv hatálya nem terjed ki az alábbiakra:

               a)

               uszodák és gyógyfürdők;

               b)

               mesterséges vízterekben gyógyászati célra használt vagy vízkezelési módszereknek alávetett vizek;

               c)

               mesterségesen létesített zárt vizek, melyek nincsenek összeköttetésben sem felszíni, sem talajvizekkel.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen irányelv alkalmazásában:

               1.

               A „felszíni vizek”, a „felszín alatti víz”, a „szárazföldi víz”, az „átmeneti vizek”, a „parti tengervíz” és a „vízgyűjtő” kifejezések jelentése azonos a 2000/60/EK irányelvben meghatározott jelentésükkel.

               2.

               „Illetékes hatóság”: az a hatóság vagy hatóságok, amelye(ke)t egy tagállam kijelölt az ezen irányelv rendelkezéseinek való megfelelés biztosítására, vagy bármely más olyan szervezet vagy hatóság, amelyre ezt a feladatot átruházták.

               3.

               „Állandó”: fürdőzési tilalommal vagy ellenjavallattal kapcsolatosan azt jelenti, hogy legalább egy teljes fürdési idény időtartamára érvényes.

               4.

               „Nagyszámú”: a fürdőzők vonatkozásában az a létszám, amelyet az illetékes hatóság magasnak tekint, figyelemmel különösen a múltbeli tendenciákra, vagy bármely más, a fürdőzést támogató infrastruktúrára, létesítményre vagy más intézkedésre.

               5.

               „Szennyezés”: mikrobiológiai szennyező anyag, vagy más olyan szervezet vagy hulladék jelenléte, amely kihat a fürdővizek minőségére és veszélyezteti a fürdőzők egészségét, a 8. és 9. cikkben, illetve az I. melléklet „A” oszlopában foglaltak értelmében.

               6.

               „Fürdési idény”: az az időszak, amely során nagyszámú fürdőzőre lehet számítani.

               7.

               „Fürdővíz-gazdálkodási intézkedések”: a fürdővizekkel kapcsolatban foganatosított alábbi intézkedések:

                           a)

                           a fürdővízprofilok elkészítése és karbantartása;

                           b)

                           minőség-ellenőrzési ütemterv készítése;

                           c)

                           a fürdővizek minőségének ellenőrzése;

                           d)

                           a fürdővizek minőségének értékelése;

                           e)

                           a fürdővizek osztályozása;

                           f)

                           azon szennyező források meghatározása és értékelése, amelyek hátrányosan befolyásolhatják a fürdővizeket és veszélyeztethetik a fürdőzők egészségét;

                           g)

                           a nyilvánosság tájékoztatása;

                           h)

                           a fürdőzők szennyezésexpozíciójának megelőzését szolgáló lépések megtétele;

                           i)

                           a szennyezés kockázatának csökkentését szolgáló tevékenység.

               8.

               „Rövid távú szennyezés”: az I. melléklet „A” oszlopa szerinti mikrobiológiai szennyezés, amelynek egyértelműen azonosítható okai vannak, és amely általában nem befolyásolja a szennyezés bekövetkeztétől számított mintegy 72 óránál tovább a fürdővizek minőségét, valamint amelynek az előrejelzésére és kezelésére az illetékes hatóság eljárásokat állapított meg a II. mellékletben meghatározottaknak megfelelően.

               9.

               „Rendkívüli helyzet”: olyan esemény vagy események kombinációja, amely(ek) az adott helyen károsan hat(nak) ki a fürdővizek minőségére, és amely(ek) előfordulása átlagosan négyévenként egynél többször nem várható.

               10.

               „Fürdővíz-minőségi adatsor”: a 3. cikknek megfelelően beszerzett adatok.

               11.

               „A fürdővízminőség értékelése”: a fürdővizek minőségének a II. mellékletben meghatározott értékelési eljárás útján történő kiértékelése.

               12.

               „Cianobaktérium-burjánzás”: a cianobaktériumok vízvirágzása, massza vagy hab formájában való felszaporodása.

               13.

               Az „érintett lakosság” kifejezésnek ugyanaz a jelentése, mint az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvben (13).

         II. FEJEZET
   A FÜRDŐVÍZ MINŐSÉGE ÉS MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSA
   3. cikk
   Minőség-ellenőrzés
   (1)   A tagállamok évente azonosítják a fürdővizeket és meghatározzák a fürdési idény hosszát. Ezt első ízben a 2008. márciust követő első fürdési idény kezdete előtt kell megtenniük.
   (2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell hogy az I. melléklet „A” oszlopában meghatározott paraméterek ellenőrzése a IV. mellékletben foglaltak szerint megtörténjen.
   (3)   A minőség-ellenőrzés pontját a fürdővízen ott kell kijelölni, ahol:

               a)

               a legtöbb fürdőző megjelenése várható; vagy

               b)

               a fürdővízprofil szerint a szennyezés legnagyobb veszélye várható.

         (4)   Minden fürdési idény kezdete előtt, de legelőször az ezen irányelv hatálybalépését követő harmadik teljes fürdési idény kezdete előtt minden fürdővízre minőség-ellenőrzési ütemtervet kell készíteni. A minőség ellenőrzésére legkésőbb a minőség-ellenőrzési ütemtervben megjelölt időpontot követő négy napon belül sort kell keríteni.
   (5)   A tagállamok az I. melléklet „A” oszlopában meghatározott paraméterek ellenőrzését már az ezen irányelv hatálybalépését követő első teljes fürdési idény során is bevezethetik. Ebben az esetben a minőség-ellenőrzésre a IV. mellékletben előírt gyakorisággal kell sort keríteni. Az így végzett minőség-ellenőrzés eredményei felhasználhatók a fürdővizeknek a 4. cikkben foglaltak szerinti minőségi adatsorai összeállítására. Amint a tagállamok az ezen irányelv előírásai szerinti ellenőrzést bevezetik, a 76/160/EGK irányelv melléklete szerinti paraméterek vizsgálata megszüntethető.
   (6)   A rövid távú szennyezések fennállása alatt vett minták figyelmen kívül hagyhatók. Ezeket a IV. mellékletben foglaltak szerint vett mintákkal kell pótolni.
   (7)   Rendkívüli helyzet fennállása alatt a 4. cikkben említett minőség-ellenőrzési ütemterv felfüggeszthető. A minőség-ellenőrzési ütemtervet a rendkívüli helyzet megszűnését követő legrövidebb időn belül folytatni kell. A rendkívüli helyzet miatt hiányzó minták pótlására az annak megszűnését követő legrövidebb időn belül új mintákat kell venni.
   (8)   A tagállamok a Bizottságnak bejelentik a minőség-ellenőrzési ütemterv minden felfüggesztését, a felfüggesztés indokainak megjelölésével együtt. Az ilyen jelentéseket legkésőbb a 13. cikkben meghatározott soron következő éves jelentéssel együtt kell benyújtani.
   (9)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fürdővizek minőségének vizsgálata az I. mellékletben meghatározott referenciamódszerekkel összhangban, illetve az V. mellékletben meghatározott szabályok szerint történik. Mindazonáltal, a tagállamok más módszerek vagy szabályok alkalmazását is megengedhetik, ha be tudják bizonyítani, hogy az így kapott eredmények megegyeznek az I. mellékletben meghatározott referenciamódszerek, illetve az V. mellékletben meghatározott szabályok alkalmazásával kapott eredményekkel. Azok a tagállamok, amelyek engedélyezik ilyen egyenértékű eljárások, vagy szabályok alkalmazását, kötelesek a Bizottságnak minden érdemi információt benyújtani ezekről az eljárásokról vagy szabályokról és azok egyenértékűségéről.
   4. cikk
   A fürdővizek minőségének értékelése
   (1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fürdővíz-minőségi adatsorok összeállítására az I. melléklet „A” oszlopában meghatározott paraméterek vizsgálata alapján kerül sor.
   (2)   A fürdővizek minőségének értékelését:

               a)

               minden fürdővízről;

               b)

               minden fürdési idényt követően;

               c)

               az aktuális és a három megelőző fürdési idény alatt összeállított fürdővíz-minőségi adatsor alapján; és

               d)

               a II. mellékletben meghatározott eljárással összhangban kell elvégezni.

         Mindazonáltal, egy tagállam dönthet úgy is, hogy a fürdővizek minőségének értékelését csak az utolsó három fürdési idény adataiból összeállított fürdővíz minőségi adatsor alapján végzi el. Erről a döntésről a Bizottságot előzetesen tájékoztatni kell. A Bizottságot arról is tájékoztatni kell, ha a későbbiekben visszatér a négy fürdési idény alapján végzett értékeléshez. A tagállamok legfeljebb ötévenként egy ízben módosíthatják az alkalmazott értékelési időszakot.
   (3)   A fürdővizek minőségének értékeléséhez használt adatsoroknak legalább 16 mintára, illetve a IV. melléklet 2. pontjában foglalt sajátos körülmények fennállása esetén 12 mintára kell kiterjedniük.
   (4)   Mindazonáltal, amennyiben:

               —

               a (3) bekezdésben foglalt követelmény teljesül, vagy

               —

               a fürdővizek minőségének értékeléséhez használt adatsorok legalább 8 mintára kiterjednek olyan fürdővizek esetében, ahol a fürdési idény hossza nem haladta meg a nyolc hetet,

         a fürdővizek minőségének értékelése négynél kevesebb fürdési idény vizsgálati adatsora alapján is elvégezhető, ha:

               a)

               a fürdővizet újonnan azonosították;

               b)

               olyan változások következtek be, amelyek valószínűsíthetően befolyásolják a fürdővíz 5. cikk szerinti osztályba sorolását, amely utóbbi esetben az értékelést csak a változásokat követően vett mintákra vonatkozó fürdővíz-minőségi adatsorokból kell elvégezni; vagy

               c)

               a fürdővizek minőségének értékelésére már sor került a 76/160/EGK irányelvben foglaltak szerint, amely esetben az említett irányelv alapján gyűjtött megfelelő adatokat kell használni, és ebből a célból a 76/160/EGK irányelv mellékletének 2. és 3. paraméterét egyenértékűnek kell tekinteni az ezen irányelv I. melléklet „A” oszlopának 1. és 2. paraméterével.

         (5)   A tagállamok a fürdővizek minőségi értékelése alapján feloszthatják vagy összevonhatják a meglévő fürdővizeket. A meglévő fürdővizek csak akkor vonhatók össze, ha:

               a)

               összefüggőek;

               b)

               a (2) és a (3) bekezdés, valamint a (4) bekezdés c) pontja szerinti értékelésük a megelőző négy évben hasonló eredményre vezetett; és

               c)

               a profiljuk közös kockázati tényezőket vagy ilyenek hiányát tartalmazza.

         5. cikk
   A fürdővizek osztályozása és minőségi állapota
   (1)   A 4. cikk rendelkezései szerint elvégzett fürdővízminőség-értékelés eredményeként a fürdővizeket a tagállamoknak a II. mellékletben felsorolt kritériumok alapján az alábbiak szerint kell osztályozniuk:

               a)

               „kifogásolt”;

               b)

               „tűrhető”;

               c)

               „jó”; vagy

               d)

               „kiváló”.

         (2)   Az ezen irányelv követelményei szerinti első osztályozást legkésőbb a 2015. évi fürdési idény végéig kell elvégezni.
   (3)   A tagállamoknak a 2015. évi fürdési idény végéig biztosítaniuk kell valamennyi fürdővíz legalább „tűrhető” minőségét. A tagállamoknak általuk megfelelőnek tartott, realisztikus és arányos intézkedéseket kell hozniuk a „kiváló” vagy „jó” osztályba sorolt fürdővizek számának növelése érdekében.
   (4)   Mindazonáltal, a (3) bekezdésben foglalt általános követelmény ellenére, az ideiglenesen „kifogásolt” minőségűnek osztályozott fürdővizek is kielégíthetik ezen irányelv előírásait. Ilyen esetekben a tagállamoknak biztosítaniuk kell az alábbi feltételek teljesülését:

               a)

               Minden egyes „kifogásolt” minőségű fürdővíz esetében, az osztályozást követő fürdési idény kezdetét követően az alábbi intézkedéseket kell megtenni:

                           i.

                           a fürdőzők szennyezés expozíciójának megakadályozását célzó megfelelő intézkedések, ideértve a fürdés tilalmát, vagy annak ellenjavallatát;

                           ii.

                           az okok meghatározása, amelyek miatt a „tűrhető” minőségi állapotot nem sikerült elérni;

                           iii.

                           a szennyezés okainak megelőzését, csökkentését vagy megszüntetését célzó intézkedések; és

                           iv.

                           a nyilvánosság egyértelmű és egyszerű figyelmeztető jelzéssel történő riasztása, valamint a környezetszennyezés okairól és a fürdővízprofil függvényében meghozott intézkedésekről történő tájékoztatása, a 12. cikkel összhangban.

               b)

               Ha egy fürdővizet öt egymást követő éven át „kifogásolt” minőségi osztályba sorolnak, állandó fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot kell bevezetni. Mindazonáltal, a tagállam az ötéves időszak vége előtt is bevezetheti az állandó fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot, ha úgy ítéli meg, hogy a „tűrhető” minőség elérése nem, vagy csak aránytalanul magas költségek árán lenne lehetséges.

         6. cikk
   A fürdővízprofil
   (1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fürdővízprofilok elkészítésére a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelően sor kerül. Egy fürdővízprofil egy vagy több összefüggő fürdővízre vonatkozhat. A fürdővízprofilokat az első alkalommal legkésőbb 2011. márciusig kell elkészíteni.
   (2)   A fürdővízprofilokat rendszeresen felül kell vizsgálni és frissíteni kell, a III. melléklet rendelkezései szerint.
   (3)   A fürdővízprofilok elkészítése, felülvizsgálata és frissítése során fel kell használni a 2000/60/EK irányelv rendelkezései szerint elvégzett ellenőrzés és értékelés során kapott, az ezen irányelv szempontjából érdemi adatokat.
   7. cikk
   Intézkedések kivételes körülmények között
   A tagállamoknak biztosítaniuk kell a megfelelő intézkedések időben történő foganatosítását, ha olyan rendkívüli eseményről szereznek tudomást, amely káros kihatással van, vagy vélhetően káros kihatással lehet a fürdővizek minőségére és a fürdőzők egészségére. Az ilyen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a nyilvánosság tájékoztatását és, ha szükséges, a fürdőzés ideiglenes megtiltását is.
   8. cikk
   Cianobaktérium-kockázatok
   (1)   Amennyiben a fürdővízprofil cianobaktérium-burjánzás lehetőségét jelzi, megfelelő minőség-ellenőrzést kell bevezetni az egészségügyi kockázatok időben való felismerése érdekében.
   (2)   Amennyiben cianobaktérium-burjánzás fordul elő, és az egészségügyi kockázatot megállapították vagy valószínűsítik, azonnal megfelelő intézkedéseket kell foganatosítani a fürdőzők expozíciójának megakadályozására, beleértve a nyilvánosság tájékoztatását is.
   9. cikk
   Egyéb paraméterek
   (1)   Amennyiben a fürdővízprofil a makroalgák és/vagy tengeri fitoplankton elszaporodásának tendenciáját mutatja, vizsgálatokat kell végezni elfogadhatóságuk és egészségügyi kockázatuk megállapítására, valamint megfelelő intézkedéseket kell hozni, ideértve a nyilvánosság tájékoztatását is.
   (2)   A fürdővizeket helyszíni szemle során kell ellenőrizni az olyan szennyezések előfordulásának megállapítására, mint a kátránymaradék, az üveg, a műanyag, a gumi vagy egyéb hulladék. Ilyen szennyezés előfordulása esetén megfelelő intézkedéseket kell hozni, ideértve – szükség esetén – a nyilvánosság tájékoztatását is.
   10. cikk
   Együttműködés az országhatárokon átnyúló vizek ügyében
   Amennyiben egy folyó vízgyűjtő területéről a határon átnyúló hatás érinti a fürdővíz minőségét, az érintett tagállamoknak megfelelően együtt kell működniük ezen irányelv végrehajtása során, ideértve a megfelelő információcserét és az ilyen hatások ellenőrzésére szolgáló együttes fellépést.
   III. FEJEZET
   INFORMÁCIÓCSERE
   11. cikk
   A nyilvánosság részvétele
   A tagállamoknak ösztönözniük kell a nyilvánosság ezen irányelv végrehajtásában való részvételét, és lehetőséget biztosítanak számára:

               —

               a részvétel módjáról történő tájékozódásra, és

               —

               javaslatok, észrevételek vagy panaszok megfogalmazására.

         Ez különösen a fürdővizek listájának a 3. cikk (1) bekezdése szerinti megállapítására, felülvizsgálatára és frissítésére vonatkozik. Az illetékes hatóságok kötelesek a megszerzett információt megfelelően figyelembe venni.
   12. cikk
   A nyilvánosság tájékoztatása
   (1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az alábbi információk aktív terjesztését, és a fürdési idény alatt az azokhoz történő azonnali hozzáférést a fürdővizek közeli szomszédságában, egy jól megközelíthető helyen:

               a)

               a fürdővíz aktuálisan érvényes osztályba sorolása, illetve bármely, e cikkben említett fürdőzési tilalom vagy ellenjavallat, világos és egyszerű jelzés vagy jelkép segítségével;

               b)

               a fürdővíz általános, műszaki szakkifejezésektől mentes leírása a III. melléklet rendelkezései szerint elkészített fürdővízprofil alapján;

               c)

               a rövid távú szennyezésnek kitett fürdővizek esetében:

                           —

                           tájékoztatás arról, hogy a fürdővíz rövid távú szennyezésnek van kitéve,

                           —

                           azon napok számának megjelölése, amelyeken az előző fürdési idény alatt ilyen szennyezés miatt a fürdőzés meg volt tiltva, vagy ellenjavallt volt, és

                           —

                           figyelmeztetés, ha ilyen szennyezés valószínűsíthető vagy ténylegesen bekövetkezett;

               d)

               tájékoztatás a rendkívüli helyzet jellegéről és várható időtartamáról annak előfordulása esetén;

               e)

               a fürdőközönség tájékoztatása a fürdőzés megtiltása vagy ellenjavallata esetén, ennek indokolásával;

               f)

               állandó fürdőzési tilalom vagy ellenjavallat bevezetése esetén az a tény, hogy az érintett terület többé nem minősül fürdővíznek, és a visszaminősítés indokai; és

               g)

               a teljesebb körű információk forrásainak megnevezése, a (2) bekezdéssel összhangban.

         (2)   A tagállamoknak a megfelelő média és technológiák – beleértve az internetet is – felhasználásával aktívan és időben terjeszteniük kell az (1) bekezdésben említett, fürdővizekre vonatkozó információkat, beleértve – adott esetben – több nyelven az alábbiakat is:

               a)

               a fürdővizek listája;

               b)

               minden egyes fürdővíz elmúlt három évre vonatkozó osztályozása és fürdővízprofilja, ideértve az utolsó osztályozást követően az ezen irányelvnek megfelelően végzett minőség-ellenőrzés eredményeit is;

               c)

               a „kifogásolt” osztályba sorolt fürdővizek esetén a szennyezés okai és a fürdőzők szennyezés expozíciójának megakadályozására, valamint a szennyezés elhárítására tett, az 5. cikk (4) bekezdésében említett intézkedések; és

               d)

               rövid távú szennyezésnek kitett fürdővizek esetén általános tájékoztatás:

                           —

                           azokról a körülményekről, amelyek valószínűleg rövid távú szennyezéshez vezetnek,

                           —

                           az ilyen szennyezés előfordulásának valószínűségéről és valószínű időtartamáról,

                           —

                           a szennyezés okairól és a fürdőzők expozíciójának megakadályozására, valamint az okok elhárítására tett intézkedésekről.

         Az a) pontban említett listát minden évben a fürdési idény kezdete előtt rendelkezésre kell bocsátani. A b) pontban említett minőség-ellenőrzés eredményét az elemzés befejezését követően az interneten keresztül elérhetővé kell tenni.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információt közzé kell tenni, mihelyt az rendelkezésre áll, és legkésőbb a 2008. márciust követő ötödik fürdési idény megkezdésével kezdődő hatállyal.
   (4)   A tagállamok és a Bizottság – amennyiben erre lehetőség van – georeferencia-technológia felhasználásán alapuló, érthető és következetes módon, különösen jelölések és szimbólumok útján tájékoztatják a nyilvánosságot.
   13. cikk
   Jelentések
   (1)   A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a vízminőség-ellenőrzés eredményeiről, a fürdővizek minőségének értékeléséről minden egyes fürdővízre vonatkozóan, valamint a jelentősebb intézkedésekről. A tagállamoknak ezt az információt az elmúlt fürdési idényre vonatkozóan évente legkésőbb december 31-ig kell benyújtaniuk. Az első ilyen jelentést a fürdővizek 4. cikk szerinti első értékelését követően kell benyújtani.
   (2)   A tagállamok évente, a fürdési idény kezdete előtt tájékoztatják a Bizottságot minden, fürdővízként azonosított felszíni vízről és az előző évhez képest bekövetkezett változások okairól. Az első ilyen jelentést a 2008. márciust követő első fürdési idény kezdete előtt kell megküldeni.
   (3)   A fürdővizek ezen irányelv szerinti minőség-ellenőrzésének megkezdését követően az (1) bekezdés szerinti jelentéstételi kötelezettség a Bizottság felé továbbra is a 76/160/EGK irányelvnek megfelelően folytatódik, mindaddig, amíg az ezen irányelv hatálya alá tartozó első értékelésre sor nem kerülhet. Ez alatt az idő alatt a 76/160/EGK irányelv mellékletének 1. paraméterét nem kell figyelembe venni az éves jelentésben, és a 76/160/EGK irányelv mellékletének 2. és 3. paramétereit úgy kell tekinteni, hogy azok azonos értékűek az ezen irányelv I. melléklete „A” oszlopának 2. és 1. paramétereivel.
   (4)   A Bizottság évente összefoglaló jelentést tesz közzé a Közösség fürdővizeinek minőségéről, beleértve a fürdővizek ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban elvégzett osztályozását és a jelentősebb intézkedéseket. A Bizottság ezt a jelentését minden évben április 30-ig közzéteszi, többek között az interneten is. A Bizottság a jelentés kidolgozása során, ahol csak lehetséges, a legteljesebb módon használja fel a vonatkozó közösségi szabályozás – különösen a 2000/60/EK irányelv – hatálya alá tartozó adatgyűjtési, kiértékelési és bemutatási rendszereket.
   IV. FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   14. cikk
   Jelentés és felülvizsgálat
   (1)   A Bizottság legkésőbb 2008-ig jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére. A jelentésnek ki kell térnie különösen:

               a)

               a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve lefolytatott, megfelelő európai epidemiológiai tanulmányának eredményeire;

               b)

               a fürdővíz-minőségi paramétereket érintő egyéb tudományos, analitikai és epidemiológiai fejleményekre, a vírusokkal kapcsolatban is; és

               c)

               az Egészségügyi Világszervezet ajánlásaira.

         (2)   A tagállamok 2014 végéig írásbeli észrevételeket nyújtanak be a Bizottságnak a jelentésről, kitérve arra is, hogy szükség van-e további kutatásra vagy értékelésre, amely segítheti a Bizottságot ezen irányelvnek a (3) bekezdés alapján történő felülvizsgálata során.
   (3)   A jelentés, a tagállamok írásbeli észrevételei, valamint egy kibővített hatástanulmány tükrében és figyelemmel az ezen irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatokra, a Bizottság legkésőbb 2020-ig felülvizsgálja ezt az irányelvet, különös tekintettel a fürdővíz minőségét jelző paraméterekre, beleértve annak megítélését, hogy indokolt-e a „tűrhető” minősítés fokozatos megszüntetése vagy az alkalmazandó standardok módosítása, és – amennyiben szükséges – a Szerződés 251. cikkével összhangban megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő.
   15. cikk
   Technikai kiigazítások és végrehajtási intézkedések
   (1)   A 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kerül sor:

               a)

               a 3. cikk (9) bekezdésének alkalmazásában a mikrobiológiai módszerek egyenértékűségére vonatkozó EN/ISO szabvány megjelölésére;

               b)

               a 8. cikk (1) bekezdésének, valamint a 12. cikk (1) bekezdése a) pontjának és (4) bekezdésének végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapítására;

               c)

               az I. mellékletben meghatározott paraméterek elemzési módszereinek kiigazítására a tudományos és műszaki fejlődés tükrében;

               (d)

               az V. melléklet kiigazítására a tudományos és műszaki fejlődés tükrében;

               e)

               egyedi minták közös értékelési módszerekére vonatkozó iránymutatások meghatározására.

         (2)   A Bizottság 2010. márciustól számított két éven belül benyújtja a 12. cikk (1) bekezdése a) pontjára vonatkozóan az (1) bekezdés b) pontjával összhangban meghozandó intézkedések tervezetét. Ezt megelőzően konzultációt folytat a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, az illetékes idegenforgalmi és fogyasztói szervezetek és más érdekelt felek képviselőivel. A vonatkozó szabályokat – azok elfogadását követően – közzéteszi az interneten.
   16. cikk
   Bizottsági eljárás
   (1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.
   (2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.
   (3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
   17. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   (1)   A 76/160/EGK irányelv 2014. december 31-ével hatályát veszti. A (2) bekezdés rendelkezései értelmében ez nem érinti a tagállamoknak a hatályon kívül helyezett irányelvben meghatározott, az átültetési és alkalmazási határidővel kapcsolatos kötelezettségeit.
   (2)   Amint egy tagállam az ezen irányelvnek való megfelelés érdekében meghozott minden szükséges jogi, közigazgatási és gyakorlati intézkedést, úgy a 76/160/EGK irányelv helyett ezt az irányelvet kell alkalmaznia.
   (3)   A hatályon kívül helyezett 76/160/EGK irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.
   18. cikk
   Végrehajtás
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2008. márciusig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   19. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   20. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2006. február 15-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BORRELL FONTELLES

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. WINKLER

      (1)  HL C 45. E, 2003.2.25., 127. o.

      (2)  HL C 220., 2003.9.16., 39. o.

      (3)  HL C 244., 2003.10.10., 31. o.

      (4)  Az Európai Parlament 2003. október 21-i véleménye (HL C 82. E, 2004.4.1., 115. o.), a Tanács 2004. december 20-i közös álláspontja (HL C 111. E, 2005.5.11., 1. o.) és az Európai Parlament 2005. május 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2006. január 18-i jogalkotási állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2005. december 20-i határozata.

      (5)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

      (6)  HL L 31., 1976.2.5., 1. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

      (7)  HL L 135., 1991.5.30., 40. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (8)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

      (9)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

      (10)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

      (11)  HL L 156., 2003.6.25., 17. o.

      (12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (13)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o. A legutóbb a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.) módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      A belföldi vizek vonatkozásában

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  Paraméter

                  Kiváló minőség

                  Jó minőség

                  Tűrhető minőség

                  Elemzési referenciamódszerek

                  1

                  Fekális Enterococcus (100 ml-ben)

                  200 (1)

                  400 (1)

                  330 (2)

                  ISO 7899-1 vagy ISO 7899-2

                  2

                  Escherichia coli (100 ml-ben)

                  500 (1)

                  1 000 (1)

                  900 (2)

                  ISO 9308-3 vagy ISO 9308-1

            A part menti és átmeneti vizek vonatkozásában

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  Paraméter

                  Kiváló minőség

                  Jó minőség

                  Tűrhető minőség

                  Elemzési referenciamódszerek

                  1

                  Fekális Enterococcus (100 ml-ben)

                  100 (3)

                  200 (3)

                  185 (4)

                  ISO 7899-1 vagy ISO 7899-2

                  2

                     Escherichia coli (100 ml-ben)

                  250 (3)

                  500 (3)

                  500 (4)

                  ISO 9308-3 vagy ISO 9308-1

         (1)  95-percentilis értékelés alapján. Lásd a II. mellékletet.

         (2)  90-percentilis értékelés alapján. Lásd a II. mellékletet.

         (3)  95-percentilis értékelés alapján. Lásd a II. mellékletet.

         (4)  90-percentilis értékelés alapján. Lásd a II. mellékletet.

      II. MELLÉKLET
      A fürdővizek értékelése és osztályozása
      1.   Kifogásolt minőség
      A fürdővizeket a „kifogásolt” osztályba kell sorolni, ha, a fürdővizek legutolsó értékelési időszakra vonatkozó minőségi adatsorában (1) a mikrobiológiai meghatározások percentilis értékei (2) rosszabbak (3), mint a „tűrhető minőség” értékei az I. melléklet „D” oszlopában.
      2.   Tűrhető minőség
      A fürdővizeket a „tűrhető” osztályba kell sorolni, ha:

                  1)

                  a fürdővíz legutolsó értékelési időszakra vonatkozó minőségi adatsorában a mikrobiológiai meghatározások percentilis értékei megfelelnek az I. melléklet „D” oszlopában „a tűrhető” minőségre megadott értékeknek vagy jobbak (4) azoknál; és

                  2)

                  ha a fürdővíz ki van téve rövid távú szennyezésnek, azzal a feltétellel, hogy:

                              i.

                              megfelelő intézkedések történtek, ideértve a felügyeletet, a korai előrejelző rendszert és a minőség-ellenőrzést, annak érdekében, hogy a fürdőzők a figyelmeztetés, illetve szükség esetén a tiltás révén ne legyenek a szennyezésnek kitéve;

                              ii.

                              megfelelő intézkedések vannak folyamatban a szennyezés okainak megelőzése, csökkentése vagy megszüntetése érdekében; és

                              iii.

                              a legutolsó értékelési időszakban a rövid távú szennyezés miatt a 3. cikk (6) bekezdése szerint figyelmen kívül hagyott minták száma nem haladja meg az erre az időszakra kidolgozott ellenőrzési ütemterv szerinti összes mintaszám 15 %-át vagy a fürdési idényenként egy minta közül a nagyobb számértékét.

            3.   Jó minőség
      A fürdővizeket a „jó” osztályba kell sorolni, ha:

                  1)

                  a fürdővizek a legutolsó értékelési időszakra vonatkozó minőségi adatsorában, a mikrobiológiai meghatározások percentilis értékei megfelelnek az I. melléklet „C” oszlopában a „jó minőségre” megadott értékeknek, vagy jobbak (4) azoknál; és

                  2)

                  ha a fürdővíz ki van téve rövid távú szennyezésnek, azzal a feltétellel, hogy:

                              i.

                              megfelelő intézkedések történtek, ideértve a felügyeletet, a korai előrejelző rendszert és a minőség-ellenőrzést, annak érdekében, hogy a fürdőzők a figyelmeztetés, illetve szükség esetén a tiltás révén ne legyenek a szennyezésnek kitéve;

                              ii.

                              megfelelő intézkedések vannak folyamatban a szennyezés okainak megelőzése, csökkentése vagy megszüntetése érdekében; és

                              iii.

                              a legutolsó értékelési időszakban a rövid távú szennyezés miatt a 3. cikk. (6) bekezdése szerint figyelmen kívül hagyott minták száma nem haladja meg az erre az időszakra kidolgozott ellenőrzési ütemterv szerinti összes mintaszám 15 %-át vagy a fürdési idényenként egy minta közül a nagyobbat.

            4.   Kiváló minőség
      A fürdővizeket a „kiváló” osztályba kell sorolni:

                  1)

                  ha a legutolsó értékelési időszakra vonatkozó fürdővíz minőségi adatsorban a mikrobiológiai meghatározások percentilis értékei megfelelnek az I. melléklet „B” oszlopában megadott „kiváló minőség” értékeinek vagy jobbak azoknál; és

                  2)

                  ha a fürdővíz ki van téve rövid távú szennyezésnek, azzal a feltétellel, hogy:

                              i.

                              megfelelő intézkedések történtek, ideértve a felügyeletet, a korai előrejelző rendszert és a minőség-ellenőrzést, annak érdekében, hogy a fürdőzők a figyelmeztetés, illetve szükség esetén a tiltás révén ne legyenek a szennyezésnek kitéve;

                              ii.

                              megfelelő intézkedések vannak folyamatban a szennyezés okainak megelőzése, csökkentése vagy megszüntetése érdekében; és

                              iii.

                              a legutolsó értékelési időszakban a rövid távú szennyezés miatt a 3. cikk (6) bekezdése szerint figyelmen kívül hagyott minták száma nem haladja meg az erre az időszakra kidolgozott ellenőrzési ütemterv szerinti összes mintaszám 15 %-át vagy a fürdési idényenkénti egy mintaközül a nagyobbat.

            MEGJEGYZÉSEK

         (1)  „Legutolsó értékelési időszak”: az utolsó négy fürdési idény vagy, ahol ez alkalmazható, a 4. cikk (2) vagy (4) bekezdésében meghatározott időszak.

         (2)  Az adott fürdővizekből nyert mikrobiológiai adatokból számított log10 normális eloszlás sűrűségfüggvényének percentilis értékelése; a percentilis értéke az alábbi módon nyerhető:

                  i.

                  Vegye az értékelendő adatsor összes baktériumszámának log10 értékét. (Nulla helyett használja a módszer kimutatási határának log10 értékét.)

                  ii.

                  Számítsa ki a log10 értékek számtani középértékét (μ).

                  iii.

                  Számítsa ki a log10 értékek szórását (σ).

            Az adatok valószínűségi sűrűségfüggvényének felső 90-percentilis pontja az alábbi egyenlettel kapható meg: felső 90-percentilis = antilog (μ + 1,282 σ).
      Az adatok valószínűségi sűrűségfüggvényének felső 95-percentilis pontja az alábbi egyenlettel nyerhető: felső 95-percentilis = antilog (μ + 1,65 σ).

         (3)  „Rosszabb”: nagyobb koncentráció értéket jelent 100 ml-re vonatkoztatva.

         (4)  „Jobb”: kisebb koncentráció értéket jelent 100 ml-re vonatkoztatva.

      III. MELLÉKLET
      A fürdővizek profilja

                  1.

                  A 6. cikkben említett fürdővízprofil az alábbiakat tartalmazza:

                              a)

                              a fürdővíz, továbbá az érintett fürdővíz vízgyűjtő területére eső egyéb felszíni vizek olyan fizikai, földrajzi és hidrológiai jellemzőinek leírása, amelyek esetleges szennyezés forrását képezhetik, és amelyek ezen irányelv céljainak szempontjából, valamint a 2000/60/EK irányelvben meghatározottak szerint lényegesnek minősülnek;

                              b)

                              azon szennyezési okok meghatározása és értékelése, amelyek a fürdővizekre hatással lehetnek és károsíthatják a fürdőzők egészségét;

                              c)

                              a cianobaktériumok elszaporodási potenciáljának értékelése;

                              d)

                              a makroalgák és/vagy phytoplankton elszaporodási potenciáljának értékelése;

                              e)

                              ha a b) pont szerinti értékelés azt mutatja ki, hogy rövid távú szennyezés veszélye áll fenn, az alábbi információt:

                                          —

                                          a rövid távú szennyezés előrelátható természetét, gyakoriságát és lefolyásának időtartamát,

                                          —

                                          a fennmaradó bármely szennyezési ok részletezését, beleértve a foganatosított irányítási intézkedéseket és a felszámolásukra vonatkozó ütemtervet,

                                          —

                                          a rövid távú szennyezési esemény alatt foganatosított irányítási intézkedéseket, és az ilyen tevékenységekért felelős testületeknek az azonosító és részletes kapcsolatfelvételi adatait;

                              f)

                              az ellenőrzési pont elhelyezkedését.

                  2.

                  Abban az esetben, ha a fürdővíz osztályozása „jó”, „tűrhető” vagy „kifogásolt”, a fürdővíz profilját rendszeresen felül kell vizsgálni, és ki kell értékelni, hogy az (1) bekezdésben felsorolt szempontok közül megváltozott-e valamelyik. Szükség esetén ezt frissíteni kell. A felülvizsgálat tárgyát és gyakoriságát a szennyezés természete és súlyossága alapján kell meghatározni. Mindazonáltal, ezek tartalmának és gyakoriságának legalább az alábbi táblázatban meghatározott adatokat kell lefednie.

                              A fürdővizek osztályozása

                              „Jó”

                              „Tűrhető”

                              „Kifogásolt”

                              Felülvizsgálatokat kell tartani legalább

                              4 évente

                              3 évente

                              2 évente

                              A felülvizsgálandó szempontok (az 1. bekezdés pontjai)

                              a)–f)

                              a)–f)

                              a)–f)

                        Abban az esetben, ha a fürdővizet előzetesen a „kiváló” osztályba sorolták, a fürdővíz profilját csak akkor kell felülvizsgálni, és ha szükséges, frissíteni, ha az osztályozás „jó”, „tűrhető” vagy „kifogásolt” minősítésre változik. A felülvizsgáltnak le kell fednie az 1. bekezdésben említett minden szempontot.

                  3.

                  Abban az esetben, ha a fürdővíz területén vagy annak közelében jelentős építési munka folyik, vagy az infrastruktúra jelentősen megváltozik, a fürdővíz profilját frissíteni kell a következő fürdési idény kezdete előtt.

                  4.

                  Adott esetben az 1. bekezdés a) és b) pontjában említett információt részletes térképen megjelenítve kell rendelkezésre bocsátani.

                  5.

                  Egyéb fontos információ is csatolható vagy belefoglalható a jelentésbe, ha az illetékes hatóság ezt szükségesnek ítéli.

      IV. MELLÉKLET
      A fürdővizek ellenőrzése

                  1.

                  Röviddel minden egyes fürdési idény kezdete előtt egy mintát kell venni. Figyelembe véve ezt a külön mintát, valamint a 2. bekezdésben foglaltakat, fürdési idényenként legalább négy mintát kell venni és elemezni.

                  2.

                  Mindazonáltal, fürdési idényenként elegendő három mintát venni és elemezni olyan fürdővizek esetében:

                              a)

                              amelyeknél a fürdési idény nem hosszabb nyolc hétnél; vagy

                              b)

                              amelyek különleges földrajzi feszültségeknek/kényszernek kitett területen helyezkednek el.

                  3.

                  A mintavételi adatokat úgy kell elosztani a fürdési idényben, hogy az egyes mintavételek között ne teljen el egy hónapnál hosszabb idő.

                  4.

                  Rövid távú szennyezés esetén egy további mintát kell venni annak megerősítésére, hogy az esemény lezajlott. Ez a minta nem képezi részét a fürdővíz minőségi adatsorának. Ha egy figyelmen kívül hagyott minta helyett egy másikra van szükség, egy pótmintát kell venni hét nappal a rövid távú szennyezés befejeződése után.

      V. MELLÉKLET
      A mikrobiológiai elemzésre szánt minták kezelési szabályai
      1.   Mintavételi hely
      Ahol lehetséges, a mintát a víz színe alatt 30 cm mélyről kell venni, olyan vízben, amely legalább 1 méter mély.
      2.   A mintavételi palack sterilizálása
      A mintavételi palackokat:

                  —

                  autoklávban kell sterilizálni legalább 15 percig 121 oC-on, vagy

                  —

                  szárazon kell sterilizálni legalább 1 óra hosszat 160 oC és 170 oC között, vagy

                  —

                  besugárzott mintavevő tartályokat kell beszerezni közvetlenül a gyártótól.

            3.   Mintavétel
      A mintavevő palack/tartály űrtartalma függ attól, hogy mennyi vízmintára van szükség az egyes paraméterek vizsgálatához. A minimális űrtartalom általában 250 ml.
      A mintavevő tartályoknak színtelen és átlátszó anyagból kell készülniük (üveg, polietilén vagy polipropilén).
      A minta véletlen elfertőződésének megelőzése céljából a mintavételhez aszeptikus technikát kell alkalmazni a mintavevő palackok sterilitásának megőrzése érdekében. Ennek megfelelő elvégzése esetén nincs szükség további steril berendezésre (mint például steril sebészeti kesztyűre, mintavevő nyelvekre vagy rúdra).
      A mintát kitörölhetetlen tintával, világos azonosító jellel kell ellátni a mintán és a mintakísérő íven egyaránt.
      4.   A minták tárolása és szállítása elemzés előtt
      A vízmintákat fénytől, különösen a közvetlen napfénytől védeni kell a szállítás minden fázisában.
      A mintát a laboratóriumba érkezéséig kb. 4 oC hőmérsékleten kell tárolni, hűtődobozban vagy hűtőszekrényben (az éghajlattól függően). Ha a szállítás a laboratóriumig várhatóan 4 óránál tovább tart, a szállítást hűtőszekrényben kell elvégezni.
      A mintavétel és az elemzés között eltelt időt a lehető legrövidebbre kell fogni. Ajánlatos a mintákat még ugyanazon a munkanapon elemezni. Ha erre gyakorlati okok miatt nincs lehetőség, a mintákat legfeljebb 24 órán belül kell feldolgozni. A feldolgozásig a mintákat sötét helyen, 4 oC ± 3 oC-os hőmérsékleten kell tárolni.


title: A Tanács 1999/29/EK irányelve (1999. április 22.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról és termékekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0029

Hivatalos Lap L 115 , 04/05/1999 o. 0032 - 0046

		A Tanács 1999/29/EK irányelve(1999. április 22.)a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról és termékekrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],(1) Mivel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 1973. december 17-i 74/63/EGK tanácsi irányelv [3] gyakran és lényegesen módosult; mivel az egyértelműség és ésszerűség okából az említett irányelvet egységes szerkezetbe kell foglalni;(2) Mivel az állattenyésztés nagyon fontos helyet foglal el a közösség mezőgazdaságában; mivel a kielégítő eredmények nagymértékben a megfelelő, jó minőségű takarmányok használatától függnek;(3) Mivel a mezőgazdaság termelékenységének növeléséhez alapvető fontossággal bír a takarmányokra vonatkozó szabályozás;(4) Mivel a takarmányok gyakran tartalmaznak olyan nemkívánatos anyagokat illetve termékeket, amelyek veszélyeztethetik az állatok egészségét illetve, az állati termékekben való jelenlétük miatt, az emberek egészségét;(5) Mivel lehetetlen teljesen kizárni a kérdéses anyagok és termékek jelenlétét; mivel fontos, hogy ezek mennyisége a takarmányokban csökkenjék a nemkívánatos és káros hatások megelőzése érdekében; mivel jelenleg lehetetlen ezt a mennyiséget a Közösség által meghatározandó analitikai módszerekkel kimutatható szint alatt rögzíteni;(6) Mivel a nemkívánatos anyagok és termékek takarmányokban csak az ezen irányelvben megállapított feltételekkel összhangban lehetnek jelen, és takarmányozásra semmilyen más módon nem használhatók; mivel ezen irányelv a takarmányokról szóló többi közösségi rendelkezés, és különösen az összetett takarmányokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül alkalmazandó;(7) Mivel azonban fent kell tartani a tagállamoknak a jogát arra, hogy bizonyos feltételek esetén a takarmányokban a nemkívánatos anyagok és termékek magasabb szintjét engedélyezzék az I. mellékletben meghatározottnál;(8) Mivel ezt az irányelvet a takarmány-alapanyagokra és takarmányokra a Közösségben történő bevezetésük napjától kell alkalmazni; mivel ennél fogva ki kell kötni, hogy a nemkívánatos anyagok illetve termékek megállapított legnagyobb szintjét általában attól a naptól kell alkalmazni, amelyen a takarmány-alapanyagokat és takarmányokat forgalomba hozzák, ideértve a forgalmazás minden szakaszát, különösen pedig a behozataluk napjától;(9) Mivel tanácsos megállapítani azt az elvet, hogy a takarmányozásban használt alapanyagok hibátlanok, eredetiek és kereskedelmi minőségűek legyenek; mivel ennél fogva meg kell tiltani az olyan takarmány-alapanyagok felhasználását illetve forgalomba hozatalát, amelyek nemkívánatos anyag- illetve terméktartalmának szintje túlságosan magas, s így az összetett takarmányokra az I. mellékletben megállapított legnagyobb szintek túllépését eredményezik;(10) Mivel helyénvaló a megfelelő legnagyobb szintek rögzítésével a kiegészítő takarmányokban lévő nemkívánatos anyagok illetve termékek jelenlétének korlátozása;(11) Mivel fent kell tartani a tagállamok jogát arra, hogy az állatok illetve emberek egészségének veszélyeztetése esetén ideiglenesen csökkentsék a rögzített legnagyobb megengedhető szinteket, illetve más anyagokra, illetve termékekre rögzítsenek legnagyobb szinteket, vagy megtiltsák az ilyen anyagok illetve termékek takarmányokban való jelenlétét; mivel annak érdekében, hogy egy tagállam e jogával ne élhessen vissza, közösségi sürgősségi eljárással kell dönteni az I. és II. melléklet lehetséges módosításairól az azokat alátámasztó dokumentumok alapján;(12) Mivel az ezen irányelv előírásainak megfelelő takarmányok, a nemkívánatos anyag- illetve termékszintjük tekintetében nem vethetők alá a forgalomba hozatalukra vonatkozó, az ezen irányelvben előírttól eltérő korlátozásnak;(13) Mivel annak biztosítása érdekében, hogy a nemkívánatos anyagok és termékek tekintetében megállapított előírásokat a takarmányok forgalmazása során betartsák, a tagállamoknak megfelelő ellenőrző intézkedéseket kell tenniük;(14) Mivel a hivatalos ellenőrző szerveknél az irányelv által bevezetett információs rendszer részeként a kezelőknek a tagállamokat is tájékoztatniuk kell azokról az eseményekről, amelyek ezen irányelv rendelkezéseinek nem felelnek meg; mivel a tagállamok ilyen esetekben kötelesek minden intézkedést megtenni a nemkívánatos anyagok és termékek takarmányozásban való felhasználásának kizárása érdekében; mivel a tagállamok, adott esetben, kötelesek biztosítani a takarmány-alapanyagok és a takarmányok szállítmányának megsemmisítését, ha a tulajdonosuk úgy határozott;(15) Mivel a megfelelő közösségi eljárás alapvető fontosságú az I. és II. mellékletekben megállapított műszaki rendelkezéseknek a tudományos és műszaki ismeretek fejlődéséhez való igazításában;(16) Mivel a javasolt intézkedések végrehajtásának elősegítése érdekében meg kell állapítani a tagállamok és a Bizottság között a 70/372/EGK [4] határozattal felállított Takarmányok Állandó Bizottságán belüli szoros együttműködést létrehozó eljárást;(17) Mivel ez az irányelv nem befolyásolhatja a tagállamoknak a III. melléklet B. részében felsorolt irányelvek átültetési határidőire vonatkozó kötelezettségét,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokra és termékekre vonatkozik.(2) Ezt az irányelveta) a takarmány-adalékanyagokról;b) a takarmányok forgalmazásáról,c) a takarmányozásra szánt termékeken és termékekben lévő, az I. melléklet B. szakaszában fel nem sorolt peszticid-szermaradványok legnagyobb megengedett szintjének meghatározásáról;d) a takarmányokban lévő mikroorganizmusokról;e) a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről;f) különleges táplálkozási célokra szánt takarmányokrólszóló rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában:a) takarmányok: állatok szájon keresztül történő etetésére szolgáló, természetes állapotú, friss vagy tartósított, növényi vagy állati eredetű termékek, ezek ipari feldolgozásából származó termékek, továbbá szerves illetve szervetlen anyagok, önmagukban vagy keverékekben, adalékanyagokkal vagy azok nélkül;b) takarmány-alapanyagok: állatok szájon keresztül történő etetésére szolgáló, közvetlenül önmagukban vagy feldolgozás után összetett takarmány előállítására vagy előkeverék vivőanyagaként felhasználható, természetes állapotú, friss vagy tartósított, növényi vagy állati eredetű különféle termékek, ezek ipari feldolgozásából származó termékek, továbbá szerves illetve szervetlen anyagok, adalékanyagokkal vagy azok nélkül;c) teljes értékű takarmányok: takarmányok keverékei, amelyek összetételüknél fogva egy napra elegendő takarmányadagot jelentenek;d) kiegészítő takarmányok: takarmányok keverékei, amelyek bizonyos anyagokat nagy mennyiségben tartalmaznak, és összetételüknél fogva kizárólag más takarmányokkal együtt etetve jelentenek egy napra elegendő adagot;e) összetett takarmányok: teljes értékű illetve kiegészítő takarmányként, állatok szájon keresztül történő etetésére szolgáló takarmány-alapanyagok keverékei, adalékanyagokkal vagy azok nélkül;f) napi adag: a takarmányok 12 %-os nedvességtartalommal számított átlagos összmennyisége, amely egy adott fajú, korcsoportú és hasznosítási irányú állat napi táplálóanyag-szükségletét teljes mértékben biztosítja;g) állatok: a rendes körülmények között ember által táplált, tartott illetve fogyasztott fajokhoz tartozó állatok, valamint a természetben szabadon élő állatok abban az esetben, ha takarmányokat fogyasztanak;h) Kedvtelésből tartott állatok: a rendes körülmények között ember által táplált és tartott, de nem fogyasztott fajokhoz tartozó állatok a prémes állatok kivételével.3. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy takarmány-alapanyagok a Közösségben csak akkor hozhatók forgalomba, ha megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűek.(2) A takarmány-alapanyagok a II. melléklet A. része rendelkezéseire figyelemmel különösen akkor nem tekinthetők megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűnek, ha a nemkívánatos anyagok illetve termékek szintje olyan magas, hogy az lehetetlenné teszi az összetett takarmányokra az I. mellékletben rögzített legnagyobb szintek betartását.4. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy a takarmányokban az I. mellékletben felsorolt anyagok és termékek csak az ott megállapított feltételekkel engedhetőek meg.(2) A tagállamok az I. mellékletben a takarmányok tekintetében meghatározott legnagyobb megengedett szintek túllépését a változatlan állapotban ugyanazon a mezőgazdasági birtokon megtermelt és felhasznált takarmányban akkor engedélyezhetik, ha ez sajátos helyi okok miatt szükséges. Az érintett tagállamok biztosítják, hogy ezáltal sem állatok, sem emberek egészsége ne szenvedjen kárt.5. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy a II. melléklet A. részében felsorolt takarmány-alapanyagokat csak akkor lehet forgalomba hozni, ha a melléklet 1. oszlopában említett nemkívánatos anyag vagy termék szintje nem haladja meg bennük az ugyanazon melléklet 3. oszlopában megállapított legnagyobb szintet.(2) Ha a II. melléklet A. részének 1. oszlopában felsorolt nemkívánatos anyag illetve termék szintje meghaladja az I. melléklet 3. oszlopában a takarmány-alapanyagok tekintetében megállapított szintet, akkor a II. melléklet A. részének 2. oszlopában felsorolt takarmány-alapanyagok, az 1. bekezdés sérelme nélkül, csak akkor hozhatók forgalomba, ha:a) olyan létesítményekben kívánják azt felhasználni, amelyek megfelelnek a takarmányozási ágazatban működő egyes létesítmények és közvetítők engedélyezésére és nyilvántartására vonatkozó feltételek és szabályok megállapításáról szóló, 1995. december 22-i 95/69/EK tanácsi irányelv [5] feltételeinek,ésb) a kísérőokmányban feltüntetik:- hogy a takarmány-alapanyagokat az a) pontban megállapított feltételeknek megfelelő összetett takarmány-előállítók részére szánják,- hogy tilos az állatok etetése feldolgozatlan takarmány-alapanyagokkal,- a takarmány-alapanyagokban lévő nemkívánatos anyagok illetve termékek szintjét.(3) A tagállamok előírják, hogy a (2) bekezdés a) és b) pontja a II. melléklet B. részében felsorolt takarmány-alapanyagokra és nemkívánatos anyagokra illetve termékekre is alkalmazandó, amelyek legnagyobb szintjét a II. melléklet A. része nem korlátozza, ha a takarmány-alapanyagokban jelenlévő nemkívánatos anyagok illetve termékek szintje meghaladja a megfelelő takarmány-alapanyagokra az I. melléklet 3. oszlopában megállapított szintet.6. cikkA tagállamok az 5. cikk (2) bekezdése a) pontjának alkalmazását azokra az összetett takarmány-előállítókra korlátozhatják, akik a kérdéses alapanyagokat összetett takarmányok előállítására és forgalomba hozatalára használják.7. cikkA tagállamok előírják, hogy a II. melléklet 3. oszlopában rögzített legnagyobb szintnél több nemkívánatos anyagot, illetve terméket tartalmazó, a fent említett melléklet A. részében részletezett takarmány-alapanyagok szállítmányát tilos más takarmány-alapanyagok szállítmányával illetve takarmányszállítmányokkal összevegyíteni.8. cikkA tagállamok előírják, hogy amíg nincsenek a kiegészítő takarmányokra vonatkozó különleges előírások, addig ezek, figyelembe véve a használatukhoz előírt hígítást is, nem tartalmazhatnak az I. mellékletben felsorolt anyagokból és termékekből a teljes értékű takarmányokra rögzítettet meghaladó szintet.9. cikk(1) Ha egy tagállam új információ vagy egy meglévő információnak a kérdéses rendelkezések elfogadása óta végzett átértékelése eredményeképpen alapos okokkal rendelkezik annak megállapítására, hogy az I. vagy II. mellékletben meghatározott legnagyobb szint, illetve hogy egy ott fel nem sorolt anyag vagy termék veszélyt jelent az állatok vagy emberek egészségére, illetve a környezetre, a tagállam ideiglenesen csökkentheti azt a szintet, illetve azon anyag vagy termék takarmányokban, illetve takarmány-alapanyagokban megengedhető legnagyobb szintjét rögzítheti, vagy a jelenlétét meg is tilthatja. Erről a többi tagállamot és a Bizottságot döntése indokainak megadása mellett haladéktalanul tájékoztatja.(2) A 14. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően azonnal dönteni kell arról, hogy szükséges-e a mellékletek módosítása. Mindaddig, amíg sem a Tanács, sem a Bizottság nem hozott döntést, a tagállam fenntarthatja az általa végrehajtott intézkedéseket.10. cikkA 13. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően és a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésére figyelemmel:a) el kell fogadni a mellékletekben végrehajtandó módosításokat;b) rendszeresen ki kell dolgozni a mellékleteknek az a) bekezdés alapján végrehajtott egymást követő módosításait magában foglaló egységes szerkezetbe foglalt változatát;c) a bizonyos tisztítási eljárásokon átesett takarmány-alapanyagok elfogadhatóságára vonatkozó követelményeket lehet meghatározni.11. cikkA tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelvnek megfelelő takarmányok és takarmány-alapanyagok ne essenek semmilyen más, a forgalmazásukra vonatkozó korlátozás alá a nemkívánatos anyagok és termékek jelenléte tekintetében.12. cikk(1) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a takarmányok és takarmány-alapanyagok hatósági, legalább véletlenszerű mintavétel útján való ellenőrzésének biztosítása érdekében, hogy meggyőződjenek az ezen irányelvben megállapított feltételek teljesüléséről.(2) A tagállamok tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot az ellenőrzések végrehajtására kijelölt szervek nevéről.(3) A tagállamok előírják, hogy ha egy gazdasági szereplő (importőr, előállító, stb.) vagy egy személy, a szakmai tevékenységénél fogva, takarmányalapanyag- illetve takarmányszállítmányt birtokol vagy birtokolt, illetve azzal közvetlen érintkezésbe került, és tudomással bír arról, hogy:- a takarmány-alapanyagok szállítmánya az I. és II. mellékletben felsorolt nemkívánatos anyaggal illetve termékkel történt szennyeződés miatt alkalmatlan takarmányokban való felhasználásra, s ezért nem felel meg a 3. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, és következésképpen komoly veszélyt jelent az állatok és emberek egészségére,- a takarmányszállítmány nem felel meg az I. melléklet rendelkezéseinek, és ezért komoly veszélyt jelent az állatok és emberek egészségére,akkor az ilyen személy illetve gazdasági szereplő köteles a hivatalos hatóságokat haladéktalanul tájékoztatni még akkor is, ha a szállítmány megsemmisítését tervezi.A kapott információ ellenőrzése után a tagállamok biztosítják, hogy szennyezett szállítmány esetében sor kerül a szükséges intézkedések meghozatalára annak biztosítása érdekében, hogy a szállítmány ne kerüljön felhasználásra a takarmányozásban.A tagállamok biztosítják, hogy a szennyezett szállítmány végső rendeltetése, ideértve a megsemmisítést, nem lehet káros hatással az emberi illetve állati egészségre, vagy a környezetre.(4) Ha valószínű, hogy egy takarmányalapanyag-szállítmánynak, illetve egy takarmányszállítmánynak egy tagállamba küldésére azután kerül sor, hogy azt állapították meg róla egy másik tagállamban, hogy nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek a nemkívánatos anyagok illetve termékek túlságosan nagy szintje miatt, akkor az utóbbi tagállam köteles haladéktalanul megadni a többi tagállamnak és a Bizottságnak mindennemű, a szállítmányt érintő hasznos információt.13. cikk(1) Ha az e cikkben megállapított eljárást kell követni, akkor az ügyeket, saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérelmére, az elnök haladéktalanul a Takarmányok Állandó Bizottsága, a továbbiakban: "bizottság" elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.A Bizottság elfogadja és haladéktalanul végrehajtja az intézkedéseket, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. Ha azok nincsenek összhangban a bizottság véleményével vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács az intézkedéseket minősített többséggel fogadja el.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem fogadott el egyetlen intézkedést sem, a Bizottság elfogadja és haladéktalanul végrehajtja a javasolt intézkedéseket, kivéve ha a Tanács egyszerű többséggel az ilyen intézkedések ellen szavazott.14. cikk(1) Ha az e cikkben megállapított eljárást kell követni, az ügyeket, saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérelmére, az elnök haladéktalanul a bizottság elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság két napon belül véleményt nyilvánít. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.A Bizottság elfogadja és haladéktalanul végrehajtja az intézkedéseket, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. Ha azok nincsenek összhangban a bizottság véleményével vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács az intézkedéseket minősített többséggel fogadja el.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított 15 napon belül a Tanács nem fogadott el egyetlen intézkedést sem, a Bizottság elfogadja és haladéktalanul végrehajtja a javasolt intézkedéseket, kivéve ha a Tanács egyszerű többséggel az ilyen intézkedések ellen szavazott.15. cikk(1) A harmadik országokba történő kivitelre szánt takarmányok esetében a tagállamok kötelesek legalább ezen irányelv rendelkezéseit alkalmazni.(2) Az 1. bekezdés nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy engedélyezzék az ezen irányelv előírásainak nem megfelelő takarmányszállítmányok az exportáló harmadik országba történő újrakivitelét.16. cikk(1) A III. melléklet A. részében felsorolt irányelvek hatályukat vesztik, a tagállamoknak a III. melléklet B. részében meghatározott, ezen irányelvek átültetési határidőire vonatkozó kötelezettségeinek sérelme nélkül.(2) A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásokként, és a IV. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.17. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.18. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1999. április 22-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Müller[1] 1999. február 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 153., 1996.5.28., 49. o.[3] HL L 38., 1974.2.11., 10. o. A legutóbb a 98/60/EK irányelvvel (HL L 209., 1998.7.25., 50. o.) módosított irányelv.[4] HL L 170., 1970.8.3., 1. o.[5] HL L 332., 1995.12.30., 15. o. A legutóbb a 98/92/EK irányelvvel (HL L 346., 1998.12.22., 49.o.) módosított irányelv.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET(3. cikk (2) bekezdés, 4. cikk, 5. cikk (2) és (3) bekezdés, 8. cikk és 12. cikk (3) bekezdés)Anyagok, termékek | Takarmányok | 12 % nedvességtartalmú takarmányra vonatkozó legnagyobb megengedhető tartalom mg/kg-ban (ppm) || |1 | 2 | 3 |A.Anyagok (ionok, ill. elemek)1.Arzén | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével: | 2 |–fűből, szárított lucernából és szárított lóheréből készült liszt, valamint szárított cukorrépapép és szárított cukorrépamelasz-szelet | 4 |–foszfátok és hal vagy más tengeri állat feldolgozásából nyert takarmányok | 10 |Teljes értékű takarmányok a következő kivételével: | 2 |–teljes értékű haltakarmány | 4 |Kiegészítő takarmány a következő kivételével: | 4 |–ásványi eredetű takarmányok | 12 |2.Ólom | Takarmány-alapanyagok a következők kivételével: | 10 |–zöldtakarmány | 40 |–foszfátok | 30 |–élesztők | 5 |Teljes értékű takarmányok | 5 |Kiegészítő takarmány a következő kivételével: | 10 |–ásványi eredetű takarmányok | 30 |3.Fluor | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével: | 150 |–állati eredetű takarmányok | 500 |–foszfátok | 2000 |Teljes értékű takarmányok, a következők kivételével: | 150 |–teljes értékű szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok | |–tejelő | 30 |– egyéb | 50 |–teljes értékű sertéstakarmányok | 100 |–teljes értékű baromfitápok | 350 |–teljes értékű csibetápok | 250 |–Ásványi keverékek szarvasmarha, juh és kecske számára | 2000 |Egyéb kiegészítő takarmányok | 125 |4.Higany | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével: | 0,1 |–hal vagy más tengeri állat feldolgozásával előállított takarmányok | 0,5 |Teljes értékű takarmányok, a következők kivételével: | 0,1 |–teljes értékű kutya- és macskatáp | 0,4 |Kiegészítő takarmányok, a következők kivételével: | 0,2 |–kiegészítő kutya- és macskatáp | |5.Nitritek | Halliszt | 60 (nátrium-nitritben kifejezve) |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 15 |–a madarak és akváriumi halak kivételével a kedvtelésből tartott állatoknak szánt tápok | (nátrium-nitritben kifejezve) |6.Kadmium | Növényi eredetű takarmány-alapanyagok | 1 |Állati eredetű takarmány-alapanyagok, kivéve: | 2 |–a kedvtelésből tartott állatok tápjai | |Foszfátok | 10 |Teljes értékű szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok, kivéve: | 1 |–teljes értékű borjú-, bárány- és kecskegida-takarmányok | |Egyéb teljes értékű takarmányok, kivéve: | 0,5 |–a kedvtelésből tartott állatok takarmányai | |Ásványi eredetű takarmányok | 5 |Egyéb kiegészítő szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok | 0,5 |B.Termékek1.Aflatoxin B1 | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével: | 0,05 |–földimogyoró, kopra, pálmamag, gyapotmag, babassu, kukorica és a feldolgozásukkal nyert termékek | 0,02 |Teljes értékű szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok, a következők kivételével: | 0,05 |–tejelő marha | 0,005 |–borjú és bárány | 0,01 |Teljes értékű sertés- és baromfitakarmányok (a növendékek kivételével) | 0,02 |Egyéb teljes értékű takarmányok | 0,01 |Kiegészítő szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok (kivéve a tejelő állatoknak, borjaknak és bárányoknak szánt kiegészítő takarmányokat) | 0,05 |Kiegészítő sertés- és baromfitakarmányok (kivéve a növendék állatokat) | 0,03 |Egyéb kiegészítő takarmányok | 0,005 |2.Hidrogén-cianid | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével: | 50 |–lenmag | 250 |–lenmagpogácsák | 350 |–maniókatermékek és mandulapogácsák | 100 |Teljes értékű takarmányok, a következők kivételével: | 50 |–teljes értékű csibetakarmányok | 10 |3.Szabad gosszipol | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével | 20 |–gyapotmagpogácsák | 1200 |Teljes értékű takarmányok, a következők kivételével: | 20 |–teljes értékű szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok | 500 |–teljes értékű baromfitápok (tojótyúkok kivételével) és teljes értékű borjútakarmányok | 100 |–teljes értékű nyúl- és sertéstakarmányok (a malacokat kivéve) | 60 |4.Teobromin | Teljes értékű takarmányok, a következők kivételével: | 300 |–teljes értékű takarmányok kifejlett szarvasmarháknak | 700 |5.Mustár-illóolaj | Takarmány-alapanyagok, a következők kivételével: | 100 |–repcemagpogácsák | 4000 (allil-izotiocionátban kifejezve) |Teljes értékű takarmányok, a következők kivételével: | 150 (allil-izotiocionátban kifejezve) |–teljes értékű szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok (a növendékek kivételével) | 1000 (allil-izotiocionátban kifejezve) |–teljes értékű sertéstakarmányok (a malacokat kivéve) és baromfitakarmányok | 500 (allil-izotiocionátban kifejezve) |6.Vinil-tio-oxazolidon (viniloxazolidin-tion) | Teljes értékű baromfitápok, a következők kivételével: | 1000 |–teljes értékű tápok tojótyúkoknak | 500 |7.Anyarozs (Claviceps purpurea) | Minden őröletlen gabonaféléket tartalmazó takarmány | |8.Gyommagvak és őrletlen, aprítatlan termések, amik alkaloidákat, glükozidokat, illetve egyéb toxikus anyagokat tartalmaznak külön-külön vagy az alábbiakat magába foglaló kombinációkban: | Minden takarmány | 3000 |a)Lolium temulentum L. | 1000 |b)Lolium remotum Schrank | 1000 |c)Datura stramonium L. | 1000 |9.Ricinus | Minden takarmány | 10 (ricinushéjban kifejezve) |10.Crotalaria spp. | Minden takarmány | 100 |11.Aldrin | egyedül vagy kombinációban | Minden takarmány, a következők kivételével: –zsírok | 0,01 0,2 |12.Dieldrin |13.Camphechlor (toxafen) | Minden takarmány | 0,1 |14.Klordan (cisz- és transzizomerek és az oxiklordan összege, klordanban kifejezve) | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,02 |–zsírok | 0,05 |15.DDT (DDT-, TDE- és DDE-izomerek összege, DDT-ben kifejezve) | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,05 |–zsírok | 0,5 |16.Endoszulfán (alfa- és bétaizomerek és endoszulfánszulfát összege, endoszulfánban kifejezve) | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,1 |–kukorica | 0,2 |–olajos magvak | 0,5 |–teljes értékű haltakarmányok | 0,005 |17.Endrin (endrin és delta-ketoendrin összege, endrinben kifejezve) | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,01 |–zsírok | 0,05 |18.Heptaklór (heptaklór és heptaklór-epoxid összege, heptaklórban kifejezve) | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,01 |–zsírok | 0,2 |19.Hexaklór-benzol (HCB) | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,01 |–zsírok | 0,2 |20.Hexaklór-ciklohexán (HCH) | | |20.1.alfa-izomerek | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,02 |–zsírok | 0,2 |20.2.béta-izomerek | Összetett takarmányok, a következők kivételével: | 0,01 |–takarmányok tejelő marháknak | 0,005 |Takarmány–alapanyagok, a következők kivételével: | 0,01 |–zsírok | 0,1 |20.3.gamma-izomerek | Minden takarmány, a következők kivételével: | 0,2 |–zsírok | 2 |21.Dixin (a PCDD és PCDF összege), nemzetközi toxicitási egyenértékben kifejezve | Citrusvelő | 500 pg I-TEQ/kg (felső kimuttathatósági határ) |C.Botanikai szennyezések:1.Kajszibarack - Prunus armeniaca L. | Minden takarmány | A túloldalon felsorolt növényfélék magvai és termései, valamint feldolgozott származékaik a takarmányokban csak mennyiségileg meghatározhatatlan nyomokban lehetnek jelen |2.Keserū mandula - Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb var. Amara (DC.) Focke ( = Prunus amygdalus Batsch var. Amara (DC.) Focke) |3.Hántolatlan bükk - Fagus silvatica L. |4.Vetési gomborka - Camelina sativa (L.) Crantz |5.Mowrah, Bassia, Madhuca - Madhuca longifolia (L.) Macbr. ( = Bassia longifolia L. = Illipe malabrorum Engl.) Madhuca indica Gmelin ( = Bassia latifolia Roxb.) = Illipe latifolia (Roscb.) F. Mueller) |6.Jatropha curcas L. |7.Croton tiglium L. |8.Indiai mustár - Brassica juncea (L.) Czern. és Coss. ssp. Integrifolia (West.) Thell. |9.Szareptai mustár - Brassica juncea (L.) Czern. és Coss. ssp. juncea |10.Kínai mustár - Brassica juncea (L.) Czern. és Coss. ssp. juncea var. Lutea Batalin |11.Fekete mustár - Brassica nigra (L.) Koch |12.Etiópiai mustár - Brassica carinata A. Braun |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA. RÉSZ (3. cikk (2) bekezdés, 5. cikk és 7. cikk)Anyagok, termékek | Takarmány-alapanyagok | 12 % nedvességtartalmú takarmányra vonatkozó legnagyobb megengedhető tartalom mg/kg-ban (ppm) |1 | 2 | 3 |1.Aflatoxin B1 | Földimogyoró, korpa, pálmamag, gyapotmag, babassu, kukorica és az ezek feldolgozásával nyert termékek | 0,2 |2.Kadmium | Foszfátok | 10 |3.Arzén | Foszfátok | 20 |4.Dioxin (a PCDD és PCDF összege), nemzetközi toxicitási egyenértékben kifejezve | Citrusvelő | 500 pg I-TEQ/ kg (felső kimutathatósági határ) |Anyagok, termékek | Takarmány-alapanyagok || |1 | 2 |A.Anyagok (ionok, ill. elemek)1.Arzén | Minden takarmány-alapanyag, a következők kivételével: foszfátok |2.Ólom | Minden takarmány-alapanyag |3.Fluor | Minden takarmány-alapanyag |4.Higany | Minden takarmány-alapanyag |5.Nitritek | Halliszt |6.Kadmium | Minden növényi eredetű takarmány-alapanyag Minden állati eredetű takarmány-alapanyag, a következők kivételével: kedvtelésből tartott állatok takarmány-alapanyagai |B.Termékek1.Aflatoxin B | Minden takarmány-alapanyag, a következők kivételével: földimogyoró, kopra, pálmamag, gyapotmag, babassu, kukorica és az ezek feldolgozásával nyert termékek |2.Hidrogén-cianid | Minden takarmány-alapanyag |3.Szabad gosszipol | Minden takarmány-alapanyag |4.Mustár-illóolaj | Minden takarmány-alapanyag |5.Anyarozs (Claviceps purpurea) | Őrletlen gabonafélék |6.Gyommagvak és őrletlen, aprítatlan gyümölcsök, amik alkaloidákat, glükozidokat illetve egyéb toxikus anyagokat külön-külön, vagy az alábbiakat magában foglaló kombinációkban tartalmaznak(a)Lolium temulentum L.(b)Lolium remotum Schrank(c)Datura stramonium L. | Minden takarmány-alapanyag |7.Ricinus - Rizinus communis L. | Minden takarmány-alapanyag |8.Crotalaria spp. | Minden takarmány-alapanyag |9.Aldrin | egyedül vagy kombinációban | Minden takarmány-alapanyag |10.Dieldrin |11.Camphechlor (toxafen) | Minden takarmány-alapanyag |12.Klordan (cisz- és transzizomerek és az oxiklordan összege, klordanban kifejezve) | Minden takarmány-alapanyag |13.DDT (DDT-, TDE- és DDE-izomerek összege, DDT-ben kifejezve) | Minden takarmány-alapanyag |14.Endoszulfán (alfa- és bétaizomerek és endoszulfánszulfát összege endoszulfánban kifejezve) | Minden takarmány-alapanyag |15.Endrin (endrin és delta-ketoendrin összege, endrinben kifejezve) | Minden takarmány-alapanyag |16.Heptaklór (heptaklór és heptaklór-epoxid összege, heptaklórban kifejezve) | Minden takarmány-alapanyag |17.Hexaklór-benzol (HCB) | Minden takarmány-alapanyag |18.Hexaklór-ciklohexán (HCH)18.1.alfa-izomerek | Minden takarmány-alapanyag |18.2.béta-izomerek | Minden takarmány-alapanyag |18.3.gamma-izomerek | Minden takarmány-alapanyag |C.Botanikai szennyezések:1.Kajszibarack - Prunus armeniaca L. | Minden takarmány-alapanyag |2.Keserű mandula - Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb var. Amara (DC.) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. Amara (DC.) Focke) | Minden takarmány-alapanyag |3.Hántolatlan bükk - Fagus silvatica L. | Minden takarmány-alapanyag |4.Vetési gomborka - Camelina sativa (L.) Crantz | Minden takarmány-alapanyag |5.Mowrah, Bassia, Madhuca - Madhuca longifolia (L.) Macbr. ( = Bassia longifolia L. = Illipe malabrorum Engl.) Madhuca indica Gmelin ( = Bassia latifolia Roxb.) = Illipe latifolia (Roscb.) F. Mueller) | Minden takarmány-alapanyag |6.Jatropha curcas L. | Minden takarmány-alapanyag |7.Croton tiglium L. | Minden takarmány-alapanyag |8.Indiai mustár - Brassica juncea (L.) Czern. és Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell. | Minden takarmány-alapanyag |9.Szareptai mustár - Brassica juncea (L.) Czern. és Coss. ssp. juncea | Minden takarmány-alapanyag |10.Kínai mustár - Brassica juncea (L.) Czern. és Coss. ssp. juncea var. Lutea Batalin | Minden takarmány-alapanyag |11.Fekete mustár - Brassica nigra (L.) Koch | Minden takarmány-alapanyag |12.Etiópiai mustár - Brassica carinata A. Braun | Minden takarmány-alapanyag |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA. RÉSZHatályon kívül helyezett irányelvek(a 16. cikkben említett)A 74/63/EGK tanácsi irányelv és annak későbbi módosításai | |A 76/14/EGK bizottsági irányelv | |A 76/934/EGK bizottsági irányelv | |A 80/502/EGK bizottsági irányelv | |A 83/381/EGK bizottsági irányelv | |A 86/299/EGK bizottsági irányelv | |A 86/354/EGK tanácsi irányelv | csak az 1. cikk |A 87/238/EGK bizottsági irányelv | |A 91/126/EGK bizottsági irányelv | |A 91/132/EGK tanácsi irányelv | |A 92/63/EGK tanácsi irányelv | |A 92/88/EGK tanácsi irányelv | |A 93/74/EGK tanácsi irányelv | |A 94/16/EK bizottsági irányelv | csak a 74/63/EGK irányelv 11. cikke (1) bekezdésében foglalt rendelkezésekre tett hivatkozásokra vonatkozóan |A 95/69/EK tanácsi irányelv | csak a 18. cikk |A 96/6/EK bizottsági irányelv | |A 96/25/EGK tanácsi irányelv | csak a 14. cikk (2) bekezdése |A 97/8/EK bizottsági irányelv | |A 98/60/EK bizottsági irányelv | |B. RÉSZA nemzeti jogba való átültetési határidők(a 16. cikkben említett)Irányelv | Átültetési határidő |74/63/EGK irányelv (HL L 38., 1974.2.11., 31. o.) | 1976. január 1. |76/14/EGK irányelv (HL L 4., 1976.1.9., 24. o.) | 1976. április 1. |76/934/EGK irányelv (HL L 364., 1976.12.31., 20. o.) | 1977. március 1. |80/502/EGK irányelv (HL L 124., 1980.5.20., 17. o.) | 1981. július 1. |83/381/EGK irányelv (HL L 222., 1983.8.13., 31. o.) | 1983. december 31. |86/299/EGK irányelv (HL L 189.,1986.7.11., 40. o.) | 1987. december 31. |86/354/EGK irányelv (HL L 212., 1986.8.2., 27. o.) | 1988. december 3. |87/238/EGK irányelv (HL L 110., 1987.4.25., 25. o.) | 1988. december 3. |91/126/EGK irányelv (HL L 60., 1991.3.7., 16. o.) | 1991. november 30. |91/132EGK irányelv (HL L 66. szám 1991.03.13., 16. o.) | 1991. augusztus 1. |92/63/EGK irányelv (HL L 221., 1992.8.6., 49. o.) | 1993. március 31. |92/88/EGK irányelv (HL L 321., 1992.11.6., 24. o.) | 1993. december 31. |93/74/EGK irányelv (HL L 237., 1993.9.22., 23. o.) | 1995. június 30. |94/16/EK irányelv (HL L 104., 1994.4.23., 32. o.) | 1995. március 1. |95/69/EK irányelv (HL L 332., 1995.12.30., 15. o.) | 1998. április 1. |96/6/EK irányelv (HL L 49., 1996.2.28., 29. o.) | 1996. július 31. |96/25/EK irányelv (HL L 125., 1996.5.23., 35. o.) | 1998. június 30. |97/8/EK irányelv (HL L 48., 1997.2.19., 22. o.) | 1998. június 30. |98/60/EK irányelv (HL L 209., 1998.7.25., 50. o.) | 1998. július 31. |--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT74/63/EGK irányelv | Ez az irányelv |1. cikk | 1. cikk |2. cikk a) pont | 2. cikk a) pont |2. cikk b) pont | 2. cikk b) pont |2. cikk d) pont | 2. cikk c) pont |2. cikk e) pont | 2. cikk d) pont |2. cikk h) pont | 2. cikk e) pont |2. cikk i) pont | – |2. cikk c) pont | 2. cikk f) pont |2. cikk f) pont | 2. cikk g) pont |2. cikk g) pont | 2. cikk h) pont |2a. cikk | 3. cikk |3. cikk | 4. cikk |3a. cikk | 5. cikk |3b. cikk | 6. cikk |3c. cikk | 7. cikk |4. cikk | 8. cikk |5. cikk | 9. cikk |6. cikk | 10. cikk |6a cikk | – |7. cikk | 11. cikk |8. cikk (1) bekezdés | 12. cikk (1) bekezdés |8. cikk (2) bekezdés | 12. cikk (2) bekezdés |8. cikk (2a) bekezdés | 12. cikk (3) bekezdés |8. cikk (3) bekezdés | 12. cikk (4) bekezdés |9. cikk | 13. cikk |10. cikk | 14. cikk |11. cikk | 15. cikk |– | 16. cikk |– | 17. cikk |– | 18. cikk |I. melléklet | I. melléklet |II. melléklet | II. melléklet |– | III. melléklet |– | IV. melléklet |--------------------------------------------------