title: Council Directive 92/104/EEC of 3 December 1992 on the minimum requirements for improving the safety and health protection of workers in surface and underground mineral-extracting industries (twelfth individual Directive within the meaning of Article 16 (1) of Directive 89/391/EEC)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992L0104

Hivatalos Lap L 404 , 31/12/1992 o. 0010 - 0025 finn különkiadás fejezet 5 kötet 6 o. 0027  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 6 o. 0027

		A Tanács 92/104/EGK irányelve(1992. december 3.)az ásványi nyersanyagok külszíni és felszín alatti kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről (tizenkettedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 118a. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a Kőszénbányák és Egyéb Nyersanyagkitermelő Iparágak Biztonsági és Egészségügyi Állandó Bizottságával folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében, javításokat ösztönözzön a munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében;mivel az említett cikk értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;mivel a munkavállalók munkahelyi biztonságának, higiéniájának és egészségvédelmének javítása olyan cél, amelyet nem szabad tisztán gazdasági megfontolásoknak alárendelni;mivel a munkahelyek biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1989. november 30-i 89/654/EGK tanácsi irányelv (első egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) [4] nem vonatkozik a nyersanyagkitermelő iparágakra;mivel a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének biztosításához elengedhetetlen azoknak a minimumkövetelményeknek a betartása, amelyek célja a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakban a biztonság és egészségvédelem magasabb szintjének biztosítása;mivel a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak olyan tevékenységi kört képeznek, amelyben a munkavállalók különösen nagy veszélynek vannak kitéve;mivel ez az irányelv egyedi irányelv a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv [5] 16. cikkének (1) bekezdése értelmében; mivel ezért az említett irányelv rendelkezései teljes egészében alkalmazandók a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakra az ebben az irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül;mivel a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak kisegítő felszíni létesítményei, amelyek az ezen irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak működéséhez nem elengedhetetlenek, a 89/654/EGK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak;mivel a Tanács 1992. november 3-án elfogadta az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló 92/91/EGK irányelvet (tizenegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) [6];mivel ez az irányelv gyakorlati hozzájárulást jelent a belső piac szociális dimenziójának megvalósításához,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkTárgy(1) Ez az irányelv, amely a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a tizenkettedik egyedi irányelv, megállapítja a 2. cikk a) pontjában meghatározott külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakban dolgozó munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének minimumkövetelményeit.(2) A 89/391/EGK irányelv rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók az (1) bekezdésben meghatározott területre, az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.2. cikkFogalommeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) a külszíni és felszín alatti nyersanyagkitermelő iparág valamennyi olyan iparág, amely:- ásványkincseknek a szó szoros értelmében vett külszíni, illetve felszín alatti kitermelését végzi, illetve- előkészítő munkálatokat végez az ilyen kitermelés szándékával, illetve- a kitermelt anyagok értékesítésre történő előkészítését végzi, nem ideértve a kitermelt anyagok feldolgozását,kivéve a 92/91/EGK irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott, ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakat;b) munkahely a munkaállomásoknak helyet adó, a külszíni, illetve felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak közvetlen- és segédtevékenységeivel, illetve berendezéseivel kapcsolatos teljes terület, beleértve meddőhányókat és más lerakóhelyeket, adott esetben a munkavállalók szállását is, amely területre a munkavállalóknak munkájukkal összefüggésben bejárásuk van.II. SZAKASZA MUNKÁLTATÓK KÖTELEZETTSÉGEI3. cikkÁltalános kötelezettségek(1) A munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének érdekében a munkáltató köteles megtenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy:a) a munkahelyek megtervezése, építése, felszerelése, üzembe helyezése, működtetése és karbantartása oly módon történjék, hogy a munkavállalók a rájuk bízott munka elvégzéséből kifolyólag ne veszélyeztessék saját, illetve más munkavállalók biztonságát, illetve egészségét;b) a munkahelyek munkavállalók jelenlétében történő üzemelését felelős személy felügyelje;c) különösen veszélyes munkával csak megfelelő képesítéssel rendelkező személyzetet bízzanak meg; e munkát az utasításoknak megfelelően végezzék;d) az összes biztonsági utasítás az érintett munkavállalók számára közérthető legyen;e) megfelelő elsősegélynyújtási eszközök álljanak rendelkezésre;f) rendszeres időközönként munkavédelmi gyakorlatra kerüljön sor.(2) A munkáltató biztosítja a 89/391/EGK irányelv 6., 9. és 10. cikkében megállapított követelményekre kiterjedő, a biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó dokumentum (a továbbiakban: "biztonsági és egészségvédelmi dokumentum") elkészítését és naprakésszé tételét.A biztonsági és egészségvédelmi dokumentum különösen azt mutatja be, hogy:- meghatározták és felmérték a munkahelyen a munkavállalókat fenyegető kockázatokat,- az irányelv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében megfelelő intézkedéseket fognak tenni,- a munkahely és az eszközök kialakítása, használata és karbantartása biztonságos.A biztonsági és egészségvédelmi dokumentumot a munka megkezdése előtt kell elkészíteni, és felül kell vizsgálni, ha a munkahelyen jelentősebb változtatásokat, bővítéseket, illetve átalakításokat hajtottak végre.(3) Ahol több vállalkozás munkavállalói tartózkodnak egyazon munkahelyen, minden munkáltató a saját ellenőrzése alá tartozó összes ügyért felel.A nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően a munkahelyért felelős munkáltató összehangolja a munkavállalók biztonságára és egészségvédelmére vonatkozó intézkedések végrehajtását, továbbá a saját biztonsági és egészségvédelmi dokumentumában nyilatkozik e koordináció céljáról és a végrehajtására vonatkozó intézkedésekről és eljárásokról.A koordináció nem érinti a 89/391/EGK irányelvben megfogalmazott egyéni munkáltatói felelősséget.(4) A munkáltató haladéktalanul bejelenti az illetékes hatóságoknak a súlyos, illetve halálos munkahelyi balesetet és súlyos veszélyhelyzeteket.4. cikkTűz- és robbanásvédelem, valamint védelem az egészségre ártalmas levegővel szembenA munkáltató megteszi a tevékenység jellegének megfelelő intézkedéseket és óvintézkedéseket, hogy:- elkerülje, felderítse és megfékezze a tűz és robbanás kialakulását és elterjedését, valamint- meggátolja a robbanásveszélyes, illetve egészségkárosító légkör kialakulását.5. cikkMenekülésre és mentésre szolgáló eszközökA munkáltató biztosítja és karbantartja a menekülésre és mentésre szolgáló megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy veszély esetén a munkavállalóknak biztosított legyen a munkahely gyors és biztonságos elhagyása.6. cikkKommunikációs, figyelmeztető és vészjelző rendszerekA munkáltató megteszi a kívánt intézkedéseket a szükséges figyelmeztető és egyéb kommunikációs rendszerek biztosítására, hogy szükség esetén azonnal lehetővé váljon a segítségnyújtás, a menekülés és a mentés.7. cikkA munkavállalók folyamatos tájékoztatása(1) A 89/391/EGK irányelv 10. cikkének sérelme nélkül, a munkavállalókat, illetve képviselőiket tájékoztatni kell a munkahelyen bevezetendő, különösen a 3-6. cikk végrehajtásával kapcsolatos valamennyi biztonsági és egészségvédelmi intézkedésről.(2) A tájékoztatásnak az érintett munkavállalók számára közérthetőnek kell lennie.8. cikkEgészségügyi felülvizsgálat(1) Annak biztosítására, hogy a munkavállalókat a munkahelyi egészséget és biztonságot érintő kockázatnak megfelelő egészségügyi felülvizsgálatnak vessék alá, a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelő intézkedéseket kell bevezetni.(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy minden munkavállaló egészségügyi felülvizsgálatra legyen jogosult, illetve annak vethesse alá magát mielőtt a 2. cikkben említett tevékenységre irányuló feladat elvégzésével megbízzák, illetve rendszeres időközökben ezt követően is.(3) Az egészségügyi felülvizsgálat a nemzeti egészségügyi ellátó rendszer része lehet.9. cikkKonzultáció a munkavállalókkal és a munkavállalók részvételeA munkavállalókkal, illetve képviselőikkel folytatott konzultációra, valamint a munkavállalók, illetve képviselőik részvételére az ezen irányelv által érintett kérdésekben a 89/391/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően kerül sor.10. cikkBiztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelmények(1) Az először ezen irányelvnek a 13. cikk (1) bekezdésében említett hatályba lépését követően használt munkahelyeknek meg kell felelniük a mellékletben megállapított biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.(2) Az irányelvnek a 12. cikk (1) bekezdésében említett hatályba lépése előtt már használatban levő munkahelyeknek a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az adott időpontot követő kilenc éven belül meg kell felelniük a mellékletben meghatározott biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeknek.(3) Ha ezen irányelvnek a 13. cikk (1) bekezdésében megjelölt hatálybalépését követően a munkahelyen változtatásokat, bővítéseket, illetve átalakításokat hajtanak végre, a munkáltató megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ezek a változtatások, bővítések, illetve átalakítások megfeleljenek a mellékletben meghatározott megfelelő minimumkövetelményeknek.III. SZAKASZEGYÉB RENDELKEZÉSEK11. cikkA melléklet kiigazításaiA 89/391/EGK irányelv 17. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni a mellékleteknek:- a külszíni, illetve felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakat érintő műszaki harmonizációról és szabványosításról szóló irányelvek elfogadásától,illetve- a külszíni, illetve felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágakban végbemenő műszaki fejlődéstől, a nemzetközi szabályozások vagy előírások változásától és új ténymegállapításoktólfüggő, tisztán technikai kiigazításait.12. cikkKotrással történő nyersanyagkitermelésA tagállamoknak jogukban áll ezt az irányelvet nem alkalmazni a kotrással történő nyersanyagkitermelésre, feltéve, hogy biztosítják a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének az ebben az irányelvben meghatározott általános alapelvének megfelelően az érintett munkavállalók védelmét, figyelembe véve a kotrással történő nyersanyagkitermeléssel kapcsolatos sajátos kockázatot.13. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb az elfogadását követő 24 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az első bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak vagy fogadnak el.(4) A tagállamok ötévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelv gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a munkáltatók és a munkavállalók álláspontját is.A Bizottság erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot, a Kőszénbányák és Egyéb Nyersanyagkitermelő Iparágak Biztonsági és Egészségügyi Állandó Bizottságát, valamint a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot.14. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1992. december 3-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Shephard[1] HL C 58., 1992.3.5., 3. o.[2] HL C 150., 1992.6.15., 128. o. és HL C 305., 1992.11.23.[3] HL C 169., 1992.7.6., 28. o.[4] HL L 393., 1989.12.30., 1. o.[5] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.[6] HL L 348., 1992.11.28., 9. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAZ IRÁNYELV 10. CIKKÉBEN EMLÍTETT BIZTONSÁGI ÉS EGÉSZSÉGVÉDELMI MINIMUMKÖVETELMÉNYEKElőzetes megjegyzésAz e mellékletben megállapított kötelezettségeket akkor kell teljesíteni, amikor azt a munkahely és a tevékenység sajátosságai, a körülmények, illetve valamely különleges kockázat megkívánják.A RÉSZA KÜLSZÍNI ÉS FELSZÍN ALATTI NYERSANYAGKITERMELŐ IPARÁGAKRA ÉS KISEGÍTŐ FELSZÍNI LÉTESÍTMÉNYEIKRE VONATKOZÓ KÖZÖS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK1. Felügyelet és szervezés1.1. A munkahelyek szervezése1.1.1. A munkahelyeket úgy kell megszervezni, hogy a kockázatok ellen megfelelő védelmet nyújtsanak. Megfelelően rendben kell őket tartani, minden veszélyes anyagot, illetve lerakódást el kell távolítani, illetve ellenőrizni kell, hogy a munkavállalók egészségét és biztonságát ne veszélyeztesse.1.1.2. A munkaállomásokat az ergonómiai alapelveknek megfelelően kell megtervezni és kialakítani, figyelembe véve azt az igényt, hogy a munkavállalók a munkaállomásaikon zajló műveleteket figyelemmel tudják kísérni.1.1.3. Ha a munkavállaló egyedül dolgozik a munkaállomáson, megfelelő felügyeletet vagy kommunikációs eszközöket kell biztosítani.1.2. Felelős személyA feladathoz a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban megkívánt szakismerettel és képesítéssel rendelkező, a munkáltató által kijelölt felelős személy a munkavállalók jelenlétének ideje alatt felel a munkahelyért.A munkáltató saját maga is felelősséget vállalhat a munkahelyért az első bekezdésben említetteknek megfelelően, amennyiben rendelkezik az ehhez szükséges szakismerettel és képesítéssel a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően.1.3. FelügyeletA munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének biztosítása érdekében a munkafolyamatok során egy, a munkáltató által vagy nevében kijelölt, a munkáltató nevében eljáró, a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően az ehhez szükséges szakismerettel és képesítéssel rendelkező személynek megfelelő felügyeletet kell ellátnia.Ha a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum előírja, a felügyelőnek minden műszakban legalább egyszer fel kell keresnie azokat a munkaállomásokat, ahol munkavállalók tartózkodnak.A munkáltató saját maga is elláthatja az első albekezdésben említett felügyeleti tevékenységet, amennyiben a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően rendelkezik a célnak megfelelő szakismerettel és képesítéssel.1.4. Képzett munkavállalókHa munkavállalók tartózkodnak valamelyik munkahelyen, elegendő számú olyan munkavállalónak kell jelen lenni, aki rendelkezik a rábízott feladatok elvégzéséhez szükséges szakismerettel, tapasztalattal és képzettséggel.1.5. Tájékoztatás, utasítás és oktatásA munkavállalók számára biztosítani kell az egészségük és biztonságuk megőrzéséhez szükséges tájékoztatást, utasítást, oktatást, képzést és átképzést.A munkáltatónak biztosítania kell, hogy a munkavállalók érthető utasításokat kapjanak annak érdekében, hogy ne veszélyeztessék saját vagy más munkavállaló biztonságát és egészségét.1.6. Írásbeli utasításokA munkahelyeken el kell készíteni a munkavállalók egészségének és biztonságának, valamint az eszközök biztonságos használatának biztosítása érdekében betartandó szabályokat meghatározó írásbeli utasításokat.Ezeknek tartalmazniuk kell a mentőfelszerelés használatára vonatkozó információkat, valamint a munkahelyen vagy annak közelében bekövetkezett veszélyhelyzet esetén teendőket.1.7. Biztonságos munkamódszerekBiztonságos munkamódszereket kell alkalmazni minden munkahelyen vagy minden tevékenység vonatkozásában.1.8. A munka engedélyezéseHa a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum előírja, a munka megkezdésének engedélyezésére vonatkozó rendszert kell bevezetni, mind a veszélyes tevékenységek, mind pedig az olyan, általában veszélytelen tevékenységek végzésére, amelyek más tevékenységekkel kölcsönhatásban komoly veszélyeket idézhetnek elő.A munka végzésére vonatkozó engedélyeket a munkavégzés megkezdése előtt egy felelős személynek kell kiállítania, abban meg kell határozni a munka előtt, alatt és után teljesítendő feltételeket és a megteendő óvintézkedéseket.1.9. A biztonsági és egészségvédelmi intézkedések rendszeres felülvizsgálataA munkáltatónak biztosítania kell a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének érdekében hozott intézkedések – beleértve a biztonsági és egészségvédelmi igazgatási rendszert – rendszeres felülvizsgálatát, annak érdekében, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.2. Gépi és villamos felszerelések és berendezések2.1. Általános rendelkezésekA gépi és villamos felszerelések kiválasztásánál, beszerelésénél, üzembe helyezésénél, üzemeltetésénél és karbantartásánál kellően tekintettel kell lenni a munkavállalók biztonságára és egészségére, figyelembe véve az ezen irányelv, valamint a 89/392/EGK [1] és a 89/655/EGK [2] irányelv egyéb rendelkezéseit.Ha a berendezések olyan területen találhatóak, ahol fennáll, illetve fennállhat gázok, gőzök vagy illékony folyadékok begyulladása révén keletkező tűz vagy robbanás veszélye, a berendezéseknek alkalmasaknak kell lenniük az adott területen történő használatra.A berendezéseket szükség esetén a megfelelő védőeszközökkel és meghibásodás esetére biztonsági rendszerekkel kell felszerelni.2.2. Különös rendelkezésekA gépi berendezésnek és felszerelésnek megfelelő erősségűnek, nyilvánvaló hibáktól mentesnek és rendeltetésének megfelelőnek kell lennie.A villamos felszerelésnek és berendezésnek a rendeltetésének megfelelő méretűnek és teljesítményűnek kell lennie.A gépi és villamos felszereléseket és berendezéseket úgy kell felállítani és óvni, hogy a veszélyt megelőzzék.3. Karbantartás3.1. Általános karbantartásEgy, a gépi és villamos felszerelések és berendezések szisztematikus vizsgálatáról, karbantartásáról és szükség esetén teszteléséről rendelkező tervet kell összeállítani.A felszerelés vagy berendezés bármely részének karbantartását, vizsgálatát vagy tesztelését hozzáértő személynek kell végeznie.A vizsgálatokról és tesztelésről jegyzőkönyvet kell készíteni, és azt megfelelő módon tárolni.3.2. A biztonsági felszerelés karbantartásaA megfelelő biztonsági felszerelést mindenkor használatra kész és működőképes állapotban kell tartani.A karbantartást a végzett tevékenységre tekintettel kell elvégezni.4. Védelem robbanásveszély, egészségre káros levegő és tűzveszély ellen4.1. Általános rendelkezések4.1.1. Intézkedéseket kell tenni az ártalmas, illetve robbanásveszélyes anyagok levegőben való jelenlétének a felmérésére, valamint ezen anyagok koncentrációjának mérésére.Ha a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum előírja, biztosítani kell meghatározott helyeken a gázkoncentrációt automatikusan és folyamatosan mérő ellenőrző berendezéseket, önműködő riasztókat és készülékeket, amelyek a villamos berendezések és belsőégésű motorok áramellátását automatikusan megszakítják.Ahol automatizált méréseket végeznek, a mérési eredményeket a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum előírásainak megfelelően rögzíteni és tárolni kell.4.1.2. Tilos a dohányzás a különösen tűz- vagy robbanásveszélyes helyeken.Nyílt láng használata, illetve bármilyen gyulladásveszélyes munka végzése tilos, kivéve, ha a tűz vagy robbanás bekövetkezésének megakadályozása érdekében megfelelő biztonsági óvintézkedéseket tesznek.4.2. Robbanásveszély elleni védelem4.2.1. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni a robbanóanyagok levegőben való megjelenésének és felhalmozódásának a megakadályozására.4.2.2. A robbanásveszélyes helyeken minden szükséges intézkedést meg kell tenni a levegő berobbanásának a megakadályozására.4.2.3. Össze kell állítani az eszközöket és intézkedéseket részletező robbanásmegelőző tervet.4.3. Védelem az egészséget károsító levegő ellen4.3.1. Ahol káros anyagok halmozódnak vagy halmozódhatnak fel a levegőben, megfelelő intézkedéseket kell tenni az alábbiak biztosítására:a) ezek kiküszöbölése a forrásnál, vagyb) ezek forrásnál történő elszívása vagy eltávolítása, vagyc) az ilyen anyagok felhalmozódásának meggátolása,oly módon, hogy a munkavállalók ne legyenek veszélyeztetve.A rendszernek alkalmasnak kell lennie e káros anyagok eloszlatására a munkavállalók veszélyeztetése nélkül.4.3.2. A 89/656/EGK irányelv [3] sérelme nélkül megfelelő és elegendő lélegeztető és újraélesztő felszerelést kell biztosítani azokon a területeken, ahol a munkavállalók egészségre ártalmas levegőnek lehetnek kitéve.Ilyen esetekben megfelelő számú, a felszerelések használatára kiképzett munkavállalónak kell a munkahelyen tartózkodnia.A felszerelést megfelelően kell tárolni és karbantartani.4.3.3. Ahol mérgező gázok vannak vagy lehetnek a levegőben, védelmi tervet kell készíteni, részletezve a rendelkezésre álló védőeszközöket és a megtett megelőző intézkedéseket.4.4. Tűzvédelem4.4.1. A munkahelyek tervezésénél, építésénél, felszerelésénél, üzembe helyezésénél, üzemeltetetésénél vagy karbantartásánál, megfelelő intézkedésekkel meg kell akadályozni a tűznek a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum által meghatározott forrásoknál történő keletkezését és elterjedését.Rendelkezni kell a gyors és hatékony tűzoltásról.4.4.2. A munkahelyeket megfelelő tűzoltó berendezéssel, továbbá szükség esetén tűzjelzőkkel és riasztórendszerekkel kell ellátni.4.4.3. A nem automata tűzoltó berendezéseknek könnyen hozzáférhetőnek és egyszerű használatúnak kell lenniük, azokat szükség esetén védeni kell a károsodástól.4.4.4. A helyszínen tűzvédelmi tervet kell tárolni, amely részletezi az irányelv 3., 4., 5., és 6. cikkével összhangban teendő óvintézkedéseket, a tűz kitörésének, elterjedésének jelzése és elfojtása érdekében.4.4.5. A tűzoltó berendezéseket jelzésekkel kell ellátni a 92/58/EGK irányelvet [4] átültető nemzeti szabályozással összhangban.Az ilyen jelzéseket megfelelő helyre kell tenni és gondoskodni kell azok tartósságáról.5. Robbanóanyagok és iniciáló eszközökA robbanóanyagok és iniciáló eszközök tárolásával, szállításával és használatával kapcsolatos műveleteket kizárólag arra felhatalmazott és hozzáértő személyek végezhetik.Ezeket a műveleteket úgy kell megszervezni és végrehajtani, hogy azok a munkavállalókat ne veszélyeztessék.6. Közlekedési útvonalak6.1. A munkahelyeknek veszély nélkül megközelíthetőnek, és veszély esetén gyorsan és biztonságosan elhagyhatónak kell lenniük.6.2. A közlekedési útvonalakat, beleértve a lépcsőket, rögzített létrákat és rakodórámpákat úgy kell megtervezni, méretezni és elhelyezni, hogy biztosítható legyen a gyalogosok vagy járművek könnyű, biztonságos és megfelelő áthaladása, olyan módon, hogy ne veszélyeztessék az e közlekedési utak közelében foglalkoztatott munkavállalókat.6.3. A gyalogosforgalom, illetve áruforgalom által használt útvonalakat a lehetséges használók számának és a vállalkozás típusának megfelelően kell méretezni.Ha közlekedési eszközt használnak a közlekedési útvonalakon, akkor kellő biztonsági távolságot kell biztosítani a gyalogosoknak.6.4. Kellő távolságot kell biztosítani a járművek részére kijelölt közlekedési utak és az ajtók, kapuk, gyalogosok számára kijelölt átjárók, folyosók és lépcsők között.6.5. A közlekedési és bekötő utaknak a munkavállalók védelme érdekében könnyen azonosíthatónak kell lenniük.6.6. Ott, ahol járművek hajtanak be a munkaterületre, ki kell alakítani a szükséges közlekedési szabályokat.7. Szabadtéri munkahelyek7.1. A szabadtéri munkaállomásokat, közlekedési útvonalakat és más területeket, illetve berendezéseket, amelyeket a munkavállalók tevékenységük során használnak, illetve ahol tartózkodnak, úgy kell megszervezni, hogy a gyalogosok és a járművek biztonságosan közlekedhessenek.7.2. A szabadtéri munkahelyeket megfelelő mesterséges fénnyel kell megvilágítani akkor, ha nincs elegendő természetes fény.7.3. Ha a munkavállalókat szabadtéri munkaállomásokon alkalmazzák, ezeket a munkaállomásokat lehetőleg úgy kell kialakítani, hogy a munkavállalók:a) védve legyenek a zord időjárástól és szükség esetén a leeső tárgyaktól;b) ne legyenek kitéve zajártalomnak, sem olyan káros külső hatásoknak, mint gázok, gőzök vagy por;c) veszélyhelyzetben gyorsan elhagyhassák a munkaállomásokat vagy gyorsan segítséget kapjanak;d) ne tudjanak elcsúszni vagy elesni.8. Veszélyes területek8.1. A veszélyes területeket egyértelműen kell jelezni.8.2. Ha a munkahelyeken olyan veszélyes területek is találhatók, ahol a munka jellegénél fogva valamilyen veszély áll fenn, ideértve a munkavállaló vagy egy tárgy leesését, ezeket a munkahelyeket lehetőleg fel kell szerelni olyan eszközökkel, amelyek megakadályozzák, hogy illetéktelen munkavállalók belépjenek az ilyen területekre.8.3. Megfelelő intézkedéseket kell hozni a veszélyes területekre belépni jogosult munkavállalók védelme érdekében.9. Menekülési útvonalak és vészkijáratok9.1. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy veszély esetén a munkavállalók gyorsan és a lehető legbiztonságosabban elhagyják az összes munkaállomást.9.2. A menekülési útvonalaknak és vészkijáratoknak akadályoktól mentesnek kell lenniük és a legközvetlenebb módon a szabadba vagy egy biztonságos területre, egy biztonságos gyülekezési vagy kiürítési helyre kell vezetniük.9.3. A menekülési útvonalak és vészkijáratok száma, eloszlása és mérete a munkahelyek használatától, berendezéseitől, méreteitől és az ott tartózkodó személyek lehető legnagyobb számától függ.9.4. A vészkijáratok ajtóinak kifelé kell nyílniuk.A vészkijáratok ajtóit nem szabad úgy bezárni vagy rögzíteni, hogy azokat ne nyithassa ki könnyen és azonnal bárki, akinek szüksége lehet ezek használatára veszélyhelyzetben.9.5. A vészkijáratok ajtóit tilos bezárni.A menekülési útvonalakat és vészkijáratokat, valamint az ezekhez vezető közlekedési utakat és ajtókat mentesíteni kell az akadályoktól, hogy azokat bármikor akadálytalanul lehessen használni.9.6. A világítást igénylő menekülési útvonalakat és vészkijáratokat megfelelő erősségű biztonsági világítással kell ellátni, arra az esetre, ha a világítás meghibásodik.9.7. A meghatározott menekülési útvonalakat és vészkijáratokat jelzésekkel kell ellátni a 92/58/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.10. Evakuálási és menekülési eszközök10.1. A munkavállalókat ki kell képezni a veszélyhelyzetben teendő, megfelelő cselekvésre.10.2. Könnyen hozzáférhető és megfelelő helyen tárolt mentőfelszerelést kell biztosítani használatra kész állapotban és a 92/58/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozásnak megfelelően jelzéssel kell ellátni.11. Biztonsági gyakorlatokAzokon a munkahelyeken, ahol általában munkavállalók tartózkodnak, rendszeres időközönként biztonsági gyakorlatokat kell tartani.E gyakorlatok fő célja a veszély esetére a mentőfelszerelés használatát, kezelését vagy működtetését igénylő meghatározott feladattal megbízott munkavállalók képzése és jártasságuk ellenőrzése.Szükség esetén a munkavállalóknak is lehetőséget kell biztosítani e felszerelések helyes használatának, kezelésének vagy működtetésének gyakorlására.12. Elsősegélynyújtó felszerelések12.1. Elsősegélynyújtó felszerelést kell biztosítani minden olyan helyen, ahol a munkakörülmények ezt megkívánják, s azoknak meg kell felelniük az adott tevékenységnek.A felszereléseket megfelelő jelekkel kell meg jelölni, és azoknak könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük.12.2. Egy vagy több elsősegélynyújtásra szolgáló helyiséget kell biztosítani ott, ahol a helyiségek mérete, a végzett tevékenységek jellege, illetve a balesetek gyakorisága ezt indokolja.Ezekben a helyiségekben jól láthatóan fel kell tüntetni a balesetek esetére szolgáló, elsősegélynyújtásra vonatkozó útmutatót.12.3. Az elsősegélynyújtásra szolgáló helyiségeket el kell látni alapvető elsősegélynyújtó berendezéssel és felszereléssel, és azoknak hordággyal is könnyen megközelíthetőnek kell lenniük.E helyiségeket jelzésekkel kell ellátni a 92/58/EGK irányelvet átültető nemzeti szabályozással összhangban.12.4. Ezen kívül minden olyan helyen elsősegélynyújtó felszerelést kell elhelyezni, ahol a munkakörülmények ezt indokolják.Ezt a felszerelést megfelelően meg kell jelölni, és annak könnyen hozzáférhetőnek kell lennie.12.5 Elegendő számú munkavállalót kell betanítani a rendelkezésre álló elsősegélynyújtó felszerelések használatára.13. Természetes és mesterséges világítás13.1. Minden munkahelyen elegendő fényt adó világítást kell biztosítani az ott tartózkodók egészségének és biztonságának biztosítása érdekében.13.2. A munkahelyeknek, amennyire lehet, elegendő természetes fényt kell kapniuk és ugyanitt a klímaviszonyok figyelembevételével a munkavállalók biztonságának és egészségének védelméhez megfelelő mesterséges világítást kell biztosítani.13.3. A munkahelyeknek helyt adó helyiségekben és a közlekedési utakon a világítóberendezéseket úgy kell elhelyezni, hogy a világítás jellegéből adódóan ne jelentsenek balesetveszélyt a munkavállalókra.13.4. Az olyan munkahelyeken, ahol a munkavállalók különös kockázatnak vannak kitéve a mesterséges megvilágítás meghibásodása esetén, megfelelő erősségű biztonsági világításról kell gondoskodni.Ha erre nincs lehetőség, a munkavállalókat hordozható lámpával kell ellátni.14. Higiénés helyiségek14.1. Öltözők és öltözőszekrények14.1.1. Megfelelő öltözőket kell biztosítani a munkavállalók számára, ha különleges munkaruhát kell viselniük, és ott, ahol egészségügyi vagy illendőségi okok miatt nem várható el tőlük, hogy más helyiségben öltözzenek át.Az öltözőknek könnyen megközelíthetőnek és megfelelő befogadóképességűnek kell lenniük és azokat ülőalkalmatossággal kell ellátni.14.1.2. Az öltözőknek elég nagynak kell lenniük, továbbá azokban olyan berendezéseket kell biztosítani, amelyekben minden munkavállaló elzárhatja ruháit a munkavégzés időtartamára.Ha a körülmények úgy kívánják (pl. veszélyes anyagok, nedvesség, szennyeződés) a munkaruha tárolására használt öltözőszekrényeket el kell különíteni a rendes ruha tárolására használt öltözőszekrényektől.Rendelkezni kell arról, hogy a nedves munkaruhát meg lehessen szárítani.14.1.3. Rendelkezni kell arról, hogy külön öltöző álljon a férfiak és a nők rendelkezésére vagy, hogy a férfiak és a nők az öltözőt külön használhassák.14.1.4. Ha öltözőkre nincs szükség a 14.1.1. pont szerint, minden munkavállaló számára biztosítani kell olyan helyet, ahol ruháit tárolhatja.14.2. Zuhanyozók és mosdókagylók14.2.1. Elegendő és megfelelő zuhanyozót kell biztosítani a munkavállalók számára, ha azt a munka jellege vagy egészségügyi okok indokolják.Rendelkezni kell arról, hogy külön zuhanyozók álljanak a férfiak és a nők rendelkezésére vagy, hogy a férfiak és a nők a zuhanyozókat külön használhassák.14.2.2. A zuhanyozóknak megfelelően nagynak kell lenniük ahhoz, hogy minden munkavállaló akadály nélkül megfelelő higiéniai színvonalon tisztálkodhasson.A zuhanyozókat meleg és hideg vízzel kell ellátni.14.2.3. Ha a 14.2.1. pont első albekezdése szerint nincs szükség zuhanyozóra, akkor elegendő számú, hideg és meleg vízzel ellátott, megfelelő mosdókagylót kell biztosítani a munkaállomások és az öltözők közelében.Ha a az illem ezt kívánja, a férfiak és a nők számára külön mosdókagylókat vagy azok külön használatát kell biztosítani.14.3. Illemhelyek és mosdókagylókA munkaállomások, pihenőhelyiségek, öltözők és a zuhanyozónak, vagy mosdókagylóknak kialakított helyiségek közelében külön helyiséget kell biztosítani megfelelő számú illemhellyel és mosdókagylóval.Rendelkezni kell arról, hogy a férfiak és nők részére külön illemhelyek álljanak rendelkezésre vagy, hogy a férfiak és nők az illemhelyet külön használhassák.A felszín alatti nyersanyagkitermelő iparágak esetében az e pontban említett higiénés helyiségeket a felszínen is el lehet helyezni.15. Meddőhányók és más lerakóhelyekA meddőhányókat, zagytározókat, más lerakóhelyeket és derítőtavakat úgy kell megtervezni, kialakítani, üzemeltetni és karbantartani, hogy ezek stabilitását, valamint a munkavállalók biztonságát és egészségvédelmét biztosítsák.16. Kisegítő felszíni létesítmények (kiegészítő különös rendelkezések)16.1. Stabilitás és szilárdságA munkahelyeket úgy kell tervezni, építeni, kivitelezni, működtetni, felügyelni és karbantartani, hogy azok az előrelátható természeti erőknek ellenálljanak.A használatuk jellegének megfelelő szerkezettel és szilárdsággal kell rendelkezniük.16.2. A helyiségek padlója, falai, mennyezete és teteje16.2.1. A munkahelyek padlóján nem lehetnek veszélyes egyenetlenségek, lyukak vagy lejtők, továbbá a padlónak rögzítettnek, stabilnak és csúszásmentesnek kell lennie.A munkaállomásoknak helyt adó munkahelyeket megfelelően hőszigetelni kell, figyelembe véve az adott vállalkozás jellegét és a munkavállalók fizikai tevékenységét.16.2.2. A helyiségekben levő padlók, falak és mennyezet felületének tisztíthatónak vagy felújíthatónak kell lennie, a megfelelő higiéniai színvonal elérése érdekében.16.2.3. A helyiségekben, illetve a munkahelyek és közlekedési útvonalak közelében az átlátszó vagy áttetsző falakat, különösen a teljesen üvegből készült válaszfalakat egyértelmű jelzéssel kell ellátni, biztonságos anyagból kell készíteni, azokat az ilyen helyektől vagy a közlekedési utaktól el kell határolni annak megelőzésére, hogy a munkavállalók a fallal érintkezzenek vagy sérülést szenvedjenek, ha a falak összetörnek.16.2.4. A nem eléggé ellenálló anyagból készült tetőkhöz való hozzáférés nem engedélyezhető, kivéve, ha biztonságos munkavégzést biztosító eszköz áll rendelkezésre.16.3. A helyiségek méretei és légtere – a mozgás szabadsága a munkaállomáson16.3.1. A munkavégzés helyiségeinek elegendő területtel, magassággal és légtérrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy a munkavállalók munkájukat biztonságuk, egészségük, vagy jó közérzetük veszélyeztetése nélkül végezhessék.16.3.2. A munkaállomásokon a szabad területek kiterjedése elegendő teret kell hogy biztosítson a szabad mozgásra, és lehetővé kell tegye a munkavállalók számára a biztonságos munkavégzést.16.4. Ablakok és tetőablakok16.4.1. A nyitható, szabályozható, illetve rögzíthető ablakokat, tetőablakokat és szellőztetőberendezéseket úgy kell megtervezni, hogy azokat biztonságosan lehessen működtetni.Ezek nem helyezkedhetnek el úgy, hogy nyitott állapotukban veszélyt jelentsenek a munkavállalókra.16.4.2. Az ablakoknak, tetőablakoknak biztonságosan tisztíthatóknak kell lenniük.16.5. Ajtók és kapuk16.5.1. Az ajtók és kapuk elhelyezését, számát és méreteit, valamint a kialakításukhoz használt anyagokat a helyiségek vagy a területek jellege és rendeltetése határozza meg.16.5.2. Az átlátszó ajtókat szembetűnő helyen, megfelelően kell megjelölni.16.5.3. A lengőajtóknak és -kapuknak átlátszónak kell lenniük, vagy azokba átlátást biztosító ablakot kell beépíteni.16.5.4. Ha az ajtókban és kapukban lévő átlátszó vagy áttetsző felületek nem biztonsági anyagból készülnek, és ha fenn áll az a veszély, hogy a munkavállalók megsérülhetnek, ha egy ajtó vagy kapu összetörik, a felületeket törés ellen védeni kell.16.5.5. A tolóajtókat kisiklást és felborulást gátló biztonsági berendezéssel kell ellátni.16.5.6. A felfelé nyíló ajtókat és kapukat olyan szerkezettel kell felszerelni, amelyek megakadályozzák a hirtelen visszaesésüket.16.5.7. A menekülési útvonalak mentén található ajtókat megfelelően meg kell jelölni.Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ezeket külön segítség nélkül bármikor belülről ki lehessen nyitni.Az ajtók mindaddig nyithatóak kell hogy legyenek, amíg a munkahelyeken munkavállalók tartózkodnak.16.5.8. Az elsősorban járműforgalmat szolgáló kapuk közvetlen környezetében gyalogosoknak fenntartott ajtókat kell elhelyezni, kivéve, ha a gyalogosok számára e nélkül is biztonságos az áthaladás; az ilyen ajtókat egyértelműen meg kell jelölni és állandóan akadálymentesen kell tartani.16.5.9. Az önműködő ajtók és kapuk működése a munkavállalókra nézve nem jelenthet balesetveszélyt.Ezeket könnyen azonosítható és hozzáférhető vészleállítóval kell felszerelni, és – hacsak nem nyílnak automatikusan áramkimaradás esetén – manuálisan is nyithatóknak kell lenniük.16.6. Zárt munkahelyek szellőzése16.6.1. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy elegendő friss levegő legyen a zárt munkahelyeken, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre, és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.Mesterséges szellőztető rendszer használata esetén azt üzemképes állapotban kell tartani.Ellenőrzőrendszernek kell jeleznie minden meghibásodást, amennyiben ez a munkavállalók egészsége érdekében szükséges.16.6.2. Légkondicionáló vagy mechanikus szellőztetőberendezések használata esetén ezeknek úgy kell működniük, hogy a munkavállalók ne legyenek kitéve zavaró huzatnak.Minden légköri szennyeződést okozó olyan lerakódást vagy piszkot, amely a munkavállalók egészségét közvetlenül veszélyeztetheti, azonnal el kell távolítani.16.7. A helyiségek hőmérséklete16.7.1. Munkaidőben a munkaállomásoknak helyt adó helyiségekben az emberi szervezetnek megfelelő hőmérsékletet kell biztosítani, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.16.7.2. A pihenőhelyiségek, ügyeleti szobák, higiénés helyiségek, étkezdék és elsősegélynyújtásra szolgáló helyiségek hőmérsékletének is meg kell felelnie az adott területek sajátos rendeltetésének.16.7.3. Az ablakoknak, tetőablakoknak és üvegből készült válaszfalaknak biztosítaniuk kell, hogy a napfény zavaró hatása elkerülhető legyen a munkahelyen, tekintettel a munka és a munkahely jellegére.16.8. Pihenőhelyiségek16.8.1. Ha a munkavállalók biztonsága vagy egészsége, különösen, ha a végzett tevékenység típusa vagy egy adott számúnál több alkalmazott jelenléte ezt kívánja, a munkavállalóknak könnyen megközelíthető pihenőhelyiséget kell biztosítani.Ez a rendelkezés nem alkalmazható akkor, ha a munkavállalókat olyan irodában vagy hasonló helyiségben alkalmazzák, ahol a fentivel egyenértékű pihenés biztosítható számukra a szünetekben.16.8.2. A pihenőhelyiségeknek elég nagynak kell lenniük, és azokat a munkavállalói létszámnak megfelelő számú asztallal és háttámlás székkel kell ellátni.16.8.3. A pihenőhelyiségekben megfelelő intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy a nemdohányzókat védjék a dohányfüst okozta kellemetlenségektől.16.8.4. Ha a munkaidőt rendszeresen és gyakran megszakítják, és nincs pihenőhelyiség, más olyan helyiséget kell biztosítani, ahol a munkavállalók az ilyen megszakítások alkalmával tartózkodhatnak, ha ez a munkavállalók biztonsága vagy egészsége érdekében szükséges.Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a nemdohányzókat védjék a dohányfüst okozta kellemetlenségektől.17. Várandós nők és szoptató anyákA várandós nők és szoptató anyák számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő körülmények között lepihenhessenek.18. Fogyatékos munkavállalókA munkahelyeket szükség esetén a fogyatékos munkavállalókra tekintettel kell kialakítani.Ez a rendelkezés alkalmazandó különösen azokra az ajtókra, átjárókra, lépcsőkre, zuhanyozókra, mosdókagylókra, illemhelyekre és munkaállomásokra, amelyeket közvetlenül fogyatékos személyek használnak vagy foglalnak el.B RÉSZA FELSZÍNI NYERSANYAGKITERMELŐ IPARÁGAKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK1. Általános rendelkezések1.1. A 3. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a nemzeti jogszabályokkal, illetve gyakorlattal összhangban a B részben foglalt munkahelyért felelős munkáltató biztosítani köteles, hogy a biztonsági és egészségvédelmi dokumentumban igazolja, hogy a munkavállalók biztonságának és egészségének a védelmében mind az általános, mind a válsághelyzetre vonatkozóan megtették a megfelelő intézkedéseket.1.2. A biztonsági és egészségvédelmi dokumentumot rendszeresen naprakésszé kell tenni, és annak a munkahelyen mindig rendelkezésre kell állnia.A munkát a biztonsági és egészségvédelmi dokumentumnak megfelelően kell végezni.2. Műveletek2.1. A munkát a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum zuhanás-, illetve földcsuszamlás-veszélyre vonatkozó elemeinek figyelembevételével kell megtervezni.Következésképpen, megelőző intézkedésként a meddőletakarítási és fejtési frontoknak olyan magasságban és szögben kell elhelyezkedniük, amely megfelel a talaj és a munkamódszerek jellegének és stabilitásának.2.2. A fejtési lépcsők és közlekedési útvonalak stabilitásának meg kell felelnie a használt gépeknek.Ezeket úgy kell kialakítani és karbantartani, hogy lehetővé tegyék a gépek biztonságos mozgatását.2.3. A munka megkezdése, illetve újrakezdése előtt meg kell vizsgálni, nem laza-e a talaj vagy a szikla a munkaterületek, illetve a szállító útvonalak feletti letakarítási és fejtési frontokon.Szükség esetén faltisztítást kell végezni.2.4. A fejtési frontokat és meddőhányókat nem szabad úgy megmunkálni, hogy stabilitásukat elveszítsék.C RÉSZA FELSZÍN ALATTI NYERSANYAGKITERMELŐ IPARÁGAKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK1. Általános rendelkezések1.1. A 3. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a nemzeti jogszabályokkal, illetve gyakorlattal összhangban a C részben foglalt munkahelyért felelős munkáltató biztosítani köteles, hogy a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum igazolja, hogy a munkavállalók biztonságának és egészségének védelmében mind az általános, mind a válsághelyzetre vonatkozóan megtették a megfelelő intézkedéseket.1.2. A biztonsági és egészségvédelmi dokumentumot rendszeresen naprakésszé kell tenni, és annak a munkahelyen mindig rendelkezésre kell állnia.A munkát a biztonsági és egészségvédelmi dokumentumnak megfelelően kell végezni.2. A mélyművelésű bányák térképei2.1. El kell készíteni a mélyművelésű bányák egyértelmű ábrázolású, méretarányos térképét.A térképen az útvonalakon és a fejtéseken kívül fel kell tüntetni a munkát és biztonságot befolyásoló ismert adottságokat is.A térképeknek könnyen hozzáférhetőknek kell lenniük, továbbá ezeket meg kell őrizni, mindaddig, ameddig az biztonsági okokból szükséges.2.2. A mélyművelésű bányák térképeit időről időre naprakészé kell tenni, és azoknak a munkahelyen hozzáférhetőnek kell lenniük.3. KijáratokValamennyi mélyművelésű bányatérségből legalább két biztonságosan megépített, és a felszín alatt dolgozók számára könnyen hozzáférhető külön kijáratnak kell a felszínre vezetnie.Gépi személyszállító eszközöket kell biztosítani a kivezető útvonalakon, ha az út megtételéhez jelentős fizikai erőfeszítésre van szükség.4. BányatérségekAz olyan bányatérségeket, ahol felszín alatti munka folyik, úgy kell megépíteni, üzemeltetni, felszerelni és karbantartani, hogy a munkavállalók a lehető legkisebb kockázattal végezhessék munkájukat és mozoghassanak bennük.A bányatérségekben az útvonalakat a tájékozódás érdekében jelzésekkel kell ellátni.5. Közlekedés5.1. A közlekedési eszközöket úgy kell felszerelni, üzemeltetni és karbantartani, hogy biztosítani lehessen vezetőik, az utasok és a közelben tartózkodó más személyek biztonságát és egészségét.5.2. A gépi személyszállító eszközöket az írásos utasításoknak megfelelően kell felszerelni és használni.6. Alátámasztás és talajstabilitásA kifejtést követően a lehető legrövidebb időn belül alátámasztást kell biztosítani, kivéve azokat a helyeket, ahol erre a talaj stabilitása miatt a munkavállalók biztonsága érdekében nincs szükség. Az alátámasztást a terveknek és írásos utasításoknak megfelelően kell kivitelezni.A munkavállalók számára elérhető bányatérségeket rendszeresen ellenőrizni kell a talaj stabilitása szempontjából, és az alátámasztást ennek megfelelően kell karbantartani.7. Szellőzés7.1. Valamennyi felszín alatti munkahelyet, ahová a belépés engedélyezett, megfelelő módon szellőztetni kell.Folyamatos szellőztetést kell biztosítani annak érdekében, hogy megfelelő biztonsági többlet mellett fenn lehessen tartani:- az egészséges levegőt,- olyan légkört, ahol a robbanásveszély és a belélegzett por mennyisége megfelelően alacsony szinten tartható,- olyan légkört, ahol a munka folyamán megfelelőek a munkaviszonyok, tekintettel az alkalmazott munkamódszerekre és a munkavállalókkal szembeni fizikai követelményekre.7.2. Ha a 7.1. pont követelményeinek természetes szellőzéssel nem lehet eleget tenni, a szellőztetést egy vagy több mechanikus ventillátorral kell biztosítani.Gondoskodni kell a megbízható és folyamatos szellőzésről.A fő szellőztetőgépek depresszióját folyamatosan ellenőrizni kell, továbbá automata vészjelzőt kell felszerelni a nem tervezett leállások jelzésére.7.3. A szellőzés paramétereit rendszeresen kell mérni, a mérések eredményeit fel kell jegyezni.El kell készíteni a szellőztető rendszerrel kapcsolatos adatokat tartalmazó szellőztetési tervet, azt időről időre naprakésszé kell tenni, továbbá annak a munkahelyen elérhetőnek kell lennie.8. Sújtóléges bányák8.1. Valamely mélyművelésű bányatérséget akkor nevezünk sújtólégesnek, ha abban olyan mennyiségű metán szabadulhat fel, hogy nem zárható ki a robbanásveszélyes légkör kialakulásának kockázata.8.2. A fő szellőztetést egy vagy több mechanikus ventillátorral kell biztosítani.8.3. A munkálatoknak a metánkibocsátás figyelembevételével kell folyniuk.Lépéseket kell tenni a metánból származó kockázat lehető legteljesebb mértékben történő kiküszöbölésére.8.4. A kiegészítő szellőzést a feltárási és helyreállítási munkálatokra és a fő ventillációs légárammal közvetlen összeköttetésben álló helyszínekre kell korlátozni.A kitermelő munkálatok helyszínei kiegészítő rendszerek segítségével csak akkor szellőztethetők, ha megfelelő kiegészítő intézkedéseket foganatosítottak a munkavállalók biztonságának és egészségének biztosítása érdekében.8.5. A 7.3. pontban említett szellőzéssel kapcsolatos méréseket ki kell egészíteni a metán mérésével.Ha a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum előírja, folyamatosan figyelemmel kell kísérni a metán szintjét a gépesített fejtéssel, illetve a gépesített jövesztést és omlasztásos fejtést alkalmazó munkahelyektől érkező légáramlatokban és a gépesített vágathajtások kijáratánál.8.6. Kizárólag sújtóléges bányákra előírt robbanóanyagok és iniciáló eszközök használhatók.8.7. Az A rész 4.1.2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:- tilos a dohányzás, a dohányzásra használható dohány és minden nyílt láng keltésére alkalmas tárgy bevitele.- Lángvágó használata, hegesztés és egyéb hasonló műveletek kizárólag kivételes körülmények között, a munkavállalók biztonságának és egészségének megőrzését szolgáló különleges intézkedések mellett engedélyezettek.9. Gyúlékony port tartalmazó bányák9.1. A szénbányákban gyúlékony port tartalmazó bányának minősülnek, kivéve, ahol a biztonsági és egészségvédelmi dokumentum szerint a jövesztett telepek egyike sem tartalmaz robbanást előidéző port.9.2. A gyúlékony port tartalmazó bányákra értelemszerűen alkalmazandók e C rész 8.6. és 8.7. pontjának rendelkezései.9.3. Lépéseket kell tenni a gyúlékony porlerakódások csökkentésére és ezek eltávolítására, semlegesítésére, illetve megkötésére.9.4. Robbanászárak rendszerének létrehozásával korlátozni kell a további gyúlékony por-robbanások előidézésének veszélyével járó gyúlékony por-, illetve metán-robbanások terjedését.A robbanászárak elhelyezkedését időről időre naprakésszé tett és a munkahelyen hozzáférhető dokumentumon fel kell tüntetni.10. Gázkitörések, kőzetomlások és vízbetörések10.1. Ahol valószínűsíthetők az ásvány- vagy kőzetomlással járó vagy azzal nem járó gázkitörések, kőzetomlások, illetve vízbetörések, üzemi tervet kell készíteni és alkalmazni a minél biztonságosabb munkarendszer és a munkavállalók védelme érdekében.10.2. Gondoskodni kell a kockázati zónák azonosításáról, az e zónák közelében levő vagy azokon keresztülhaladó bányatérségekben dolgozók védelméről, valamint a kockázatok megfékezéséről.11. Tűz, gyulladás és felmelegedés11.1. Gondoskodni kell az öngyulladások megelőzéséről, illetve adott esetben korai észrevételéről.11.2. A mélyművelésű bányatérségekbe levitt éghető anyagok mennyiségét a szigorúan szükséges mennyiségre kell korlátozni.11.3. Ha hidraulikus folyadékok (hidrosztatikus, illetve hidrokinetikus mechanikus energia átvitelre szolgáló folyadékok) használatára van szükség, lehetőség szerint nehezen gyulladó folyadékokat kell használni a tűz, illetve a tűz terjedése kockázatának elkerülése érdekében.A hidraulikus folyadékoknak meg kell felelniük a tűzállási és higiéniai követelményekkel kapcsolatos előírásoknak és próbaüzem feltételeinek.Ha a második albekezdésben említett előírásoknak, feltételeknek és követelményeknek meg nem felelő hidraulikus folyadékokat használnak, további óvintézkedésekre van szükség a tűz, illetve a tűz terjedése megnövekedett kockázatának elkerülése érdekében.12. Óvintézkedések a munkavállalók evakuálásáraA biztonságos evakuálás érdekében a munkavállalókat szükség esetén el kell látni önállóan használható lélegeztető védőeszközzel, amelyet folyamatosan elérhető közelségben kell tartaniuk.A munkavállalókat ezen eszközök használatára be kell tanítani.Ezeket az eszközöket a munkahelyen kell tartani, és megfelelő állapotát rendszeresen ellenőrizni kell.13. VilágításAz A rész 13. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:- a munkavállalók számára megfelelő hordozható lámpát kell biztosítani.- A munkaállomásokat lehetőség szerint fel kell szerelni a munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének megfelelő mesterséges megvilágítással.- A világító berendezéseket úgy kell elhelyezni, hogy a felszerelt világítás ne jelenthessen balesetveszélyt a munkavállalókra.14. A felszín alatti személyzet nyilvántartásaGondoskodni kell arról, hogy minden pillanatban tudni lehessen, hogy pontosan kik tartózkodnak a felszín alatt.15. A mentés megszervezéseAnnak érdekében, hogy nagyobb balesetek esetén gyorsan és hatékonyan lehessen cselekedni, megfelelő bányamentő-szervezetet kell kialakítani.Annak érdekében, hogy a bányamentő-szervezet minden olyan helyszínen eljárhasson, ahol felszín alatti fejtés vagy feltáró munkálatok folynak, a szervezetbe megfelelő számú, mentésre kiképzett személynek kell tartoznia, továbbá a szervezet részére megfelelő mentőfelszerelést kell biztosítani.[1] HL L 183., 1989.6.29., 9. o. A 91/368/EGK irányelvvel (HL L 198., 1991.7.22., 16. o.) módosított irányelv.[2] HL L 393., 1989.12.30., 13. o.[3] HL L 393., 1989.12.30., 18. o.[4] HL L 245., 1992.8.26., 23. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1979. április 2.) a vadon élő madarak védelméről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31979L0409

Hivatalos Lap L 103 , 25/04/1979 o. 0001 - 0018 görög különkiadás: fejezet 15 kötet 1 o. 0202  spanyol különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0125  portugál különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0125  finn különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0161  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0161

		A Tanács irányelve(1979. április 2.)a vadon élő madarak védelméről(79/409/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Tanács 1973. november 22-i nyilatkozata az Európai Közösségek környezetvédelmi cselekvési programjáról [4] célzott intézkedések megtételére szólít fel a madarak védelme érdekében, amelyet kiegészít az Európai Közösségek Tanácsának és a tagállamok kormányai Tanács keretében ülésező képviselőinek 1977. május 17-i állásfoglalása az Európai Közösség környezetvédelemről szóló politikájának és cselekvési programjának folytatásáról és végrehajtásáról [5];mivel a tagállamok európai területén természetesen előforduló vadon élő madárfajok nagy részének állománya csökken, néhány esetben igen gyorsan; mivel ez a csökkenés komoly veszélyt jelent a természetes környezet megőrzése szempontjából, különösen amiatt, hogy ezáltal a biológiai egyensúly kerül veszélybe;mivel a tagállamok európai területén természetesen előforduló vadon élő madarak főként vonuló fajok; mivel ezek a fajok közös örökséget jelentenek, és mivel a hatékony madárvédelem jellegzetesen egy határokon átnyúló környezetvédelmi probléma, amely közös felelősséggel jár;mivel a madarak életfeltételei Grönlandon alapvetően különböznek a tagállamok európai területeinek egyéb régióiban levőktől az általános körülmények és különösen az éghajlat, az alacsony népsűrűség, valamint a sziget kivételes mérete és földrajzi elhelyezkedése miatt;mivel ezért ezen irányelv nem vonatkozik Grönlandra;mivel a tagállamok európai területén természetesen előforduló vadon élő madárfajok védelmét biztosítani kell, a közös piac keretein belül, az életkörülmények javítására, a gazdasági tevékenységeknek a Közösség egészében történő harmonikus fejlesztésére, valamint folyamatos és kiegyensúlyozott bővülésére vonatkozó közösségi célok megvalósítása érdekében, azonban a cselekvéshez szükséges specifikus hatáskörök a Szerződésben nincsenek biztosítva;mivel a megteendő intézkedéseket a madarak számát befolyásoló különféle tényezők figyelembevételével kell kidolgozni, mint amilyenek nevezetesen az emberi tevékenységek káros hatásai, különösen a természetes élőhelyek tönkretétele és szennyezése, a madarak emberek általi befogása és megölése, valamint az ezekből kiinduló kereskedelme; mivel ezeknek az intézkedéseknek a szigorúságát a madárvédelmi politika keretein belül a különféle fajok egyedi helyzetéhez is igazítani kell;mivel a védelem célja a természeti erőforrások, mint az európai népek örökségének része, hosszú távú védelme és fenntartása, mivel ez lehetővé teszi a természeti erőforrások felügyeletét, és irányítja felhasználásukat a fajok közötti természetes egyensúly lehetőségekhez mért fenntartása és szabályozása révén;mivel a megfelelő biológiai sokféleség, valamint az élőhelyek megfelelő nagyságának megőrzése, fenntartása vagy helyreállítása nélkülözhetetlen az összes madárfaj védelme érdekében; mivel egyes madárfajok esetében fennmaradásuk és szaporodásuk biztosítása érdekében különleges élőhelyvédelmi intézkedésekre van szükség teljes elterjedési területükön; mivel ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük a vonuló fajokat is és ezeket a szempontokat beépítve egységes egészként kezelve kell ezeket összehangolni;mivel annak megelőzése érdekében, hogy kereskedelmi érdekek esetleg káros nyomást gyakoroljanak a hasznosítás mértékére, általános értékesítési tilalmat kell életbe léptetni és ettől eltérni csak azon fajok esetében lehet, amelyeknek biológiai státusa ezt lehetővé teszi, számításba véve a különféle régiókban tapasztalt egyedi feltételeket;mivel bizonyos fajok a Közösségben mindenütt vadászhatóak magas állományszintjüknek, földrajzi elterjedésüknek és szaporodási arányuknak köszönhetően, ami egy elfogadható hasznosítást jelent; amennyiben bizonyos korlátozásokat léptetnek életbe, és azokat betartják, a vadászat összhangban kell, hogy álljon e fajok állományának kielégítő szinten tartásával;mivel a tömeges vagy válogatás nélküli befogás vagy leölés különféle eszközeit vagy módszereit és bizonyos közlekedési eszközökkel végzett vadászatot be kell tiltani, mivel az érintett fajok állományára túlzott terhelést fejt vagy fejthet ki;mivel bizonyos különleges helyzetek jelentősége miatt lehetőséget kell biztosítani az eltérésekre bizonyos feltételek megléte és a Bizottság állandó ellenőrzése mellett;mivel a madarak, és különösen a vonuló madarak védelme még mindig problémát jelent, amely tudományos kutatást igényel; mivel ez a kutatás lehetővé teszi majd a hozott intézkedések hatékonyságának értékelését is;mivel a Bizottsággal egyeztetve gondoskodni kell arról, hogy a tagállamok európai területén természetesen elő nem forduló vadon élő madarak bármely fajának betelepítése ne okozzon kárt a helyi növény- és állatvilágban;mivel a Bizottság háromévente összeállít és a tagállamok részére megküld egy átfogó jelentést a tagállamoktól kapott információk alapján az irányelv végrehajtása érdekében hozott nemzeti rendelkezések alkalmazásáról;mivel a műszaki és tudományos fejlődés következtében bizonyos mellékletek gyors kiigazítása szükséges; mivel az e cél eléréséhez szükséges intézkedések végrehajtásának elősegítése érdekében egy eljárási rendet kell kialakítani, mely biztosítja a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést a műszaki és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság keretein belül,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv a Szerződésben érintett tagállamok európai területén természetesen előforduló összes vadon élő madárfaj védelmére vonatkozik. Magába foglalja e fajok védelmét, kezelését és ellenőrzését, továbbá szabályokat állapít meg hasznosításukkal kapcsolatban.(2) Az irányelv a madarakra, tojásaikra, fészkeikre és élőhelyeikre vonatkozik.(3) Ez az irányelv Grönlandra nem vonatkozik.2. cikkA tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az 1. cikkben meghatározott fajok állományait megfelelő szinten fenntartsák, vagy megfelelő szintre hozzák, amely megfelel különösen az ökológiai, tudományos és kulturális igényeknek, mialatt figyelembe veszi a gazdasági és rekreációs igényeket is.3. cikk(1) A 2. cikkben foglalt követelmények figyelembevételével a tagállamok valamennyi, az 1. cikkben meghatározott madárfaj esetében megteszik a megfelelő intézkedéseket, amelyek az élőhelyek megfelelő sokféleségének és nagyságának megőrzéséhez, fenntartásához vagy helyreállításához szükségesek.(2) A biotópok és élőhelyek megőrzése, fenntartása és helyreállítása elsősorban az alábbi intézkedéseket foglalja magába:a) védett területek kialakítása;b) a védett területeken belüli és kívüli élőhelyek ökológiai szempontú fenntartása és kezelése;c) a tönkretett biotópok helyreállítása;d) biotópok kialakítása.4. cikk(1) Az 1. mellékletben említett fajok fennmaradásának és szaporodásának biztosítása érdekében elterjedési területükön az élőhelyüket érintő különleges védelmi intézkedésekre van szükség.Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni:a) a kipusztulással fenyegetett fajokat;b) az élőhelyük meghatározott változásaira érzékeny fajokat;c) a kis állományuk vagy korlátozott helyi elterjedésük miatt ritkának minősített fajokat;d) az élőhelyük egyedi jellege miatt különleges figyelmet érdemlő egyéb fajokat.Az állományszintek változásának irányát és ingadozásait az értékelések háttér-információiként figyelembe kell venni.A tagállamok a mennyiségük és méretük szerint legalkalmasabb területeket e fajok védelme érdekében különleges védelmi területekké minősítik, figyelembe véve a fajok védelmi szükségleteit azokon a földrajzilag meghatározott tengeri és szárazföldi területeken, ahol ezt az irányelvet alkalmazni kell.(2) A tagállamok hasonló intézkedéseket tesznek az I. mellékletben fel nem sorolt, rendszeresen előforduló vonuló fajok esetében is, szem előtt tartva azok védelmi szükségleteit azon a földrajzi tengeri és szárazföldi területen, ahol ezt az irányelvet alkalmazni kell, tekintettel költő-, vedlő- és telelőterületeikre, valamint vonulási útvonaluk pihenőhelyeire. A tagállamok e célból külön figyelmet fordítanak a vizes élőhelyek védelmére és különösen a nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekre.(3) A tagállamok minden lényeges információt megküldenek a Bizottság részére, hogy a megfelelő lépéseket kezdeményezhessen annak koordinálása érdekében, hogy az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott területek összefüggő rendszert képezzenek, amely megfelel e fajok védelmi szükségleteinek azokon a földrajzilag meghatározott tengeri és szárazföldi területeken, ahol ezt az irányelvet alkalmazni kell.(4) Az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott védett területek vonatkozásában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az élőhelyek szennyezésének vagy elpusztításának, illetve a madarak bármiféle zavarásának elkerülése érdekében, amennyiben azok e cikk céljai szempontjából jelentőséggel bírnak. A tagállamok e védett területeken kívül is törekednek az élőhelyek szennyezésének vagy elpusztításának elkerülésére.5. cikkA 7. és 9. cikkek sérelme nélkül, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az 1. cikkben meghatározott valamennyi madárfaj védelme általános rendszerének kialakítására, megtiltva különösen:a) a bármilyen módszerrel végzett szándékos elpusztítást vagy befogást;b) fészkeik és tojásaik szándékos elpusztítását vagy károsítását, illetve fészkeik eltávolítását;c) tojásaik természetből való begyűjtését és e tojások birtoklását, még üres állapotban is;d) e madarak szándékos zavarását, különösen a költési és fiókanevelési időszakban, amennyiben a zavarás jelentős lenne az irányelv céljait tekintve;e) olyan fajokhoz tartozó madarak tartását, amelyek vadászata és befogása tilos.6. cikk(1) A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok megtiltják az 1. cikkben meghatározott valamennyi madárfaj esetében az élő vagy elpusztult madarak és e madarak származékainak vagy könnyen felismerhető részeinek eladását, eladásra történő szállítását, eladásra történő tartását és eladásra történő felkínálását.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységek nem tiltottak a III/1. mellékletben meghatározott fajok esetében, amennyiben a madarakat a jogszabályok betartásával ölték meg vagy fogták be vagy más jogszerű módon jutottak hozzájuk.(3) A tagállamok, a III/2. mellékletben felsorolt fajok esetében bizonyos korlátozások előírásával engedélyezhetik területükön az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységeket, amennyiben a madarak befogása vagy megölése a jogszabályok betartásával történt, vagy más jogszerű módon jutottak hozzájuk.Az ilyen engedélyt kiadni kívánó országoknak elsőként a Bizottsággal kell konzultálniuk annak közös tisztázása érdekében, hogy e fajok példányainak forgalmazása veszélyezteti-e vagy várható, hogy veszélyeztetheti a Közösség egészében veszélyeztetett fajok állományát, földrajzi elterjedését vagy szaporodási rátáját. Amennyiben a Bizottság véleménye szerint a vizsgálat azt bizonyítja, hogy a tervezett engedély kiadása a nevezett fajok bármelyikét a fenti módon veszélyezteti vagy ezáltal esetleg veszélyeztetheti, a Bizottság egy érvekkel alátámasztott ajánlást küld az érintett tagállam részére, kifejtve ellenvetését a kérdéses faj forgalmazásával szemben. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen kockázat nem áll fenn, erről megfelelőképpen tájékoztatja az érintett tagállamot.A bizottsági ajánlást közzéteszik az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.Az e bekezdés alapján engedélyt kiállító tagállamok rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy az ilyen engedélyezést lehetővé tevő feltételek továbbra is teljesülnek-e.(4) A Bizottság vizsgálatot folytat a III/3. mellékletben felsorolt fajok biológiai helyzetére, valamint a forgalmazás erre tett hatására vonatkozóan.Legkésőbb az irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt négy hónappal jelentést és előterjesztést készít a 16. cikkben meghatározott bizottság számára bizonyos fajoknak a III/2. mellékletbe történő felvételével kapcsolatban.E határozat meghozataláig a tagállamok, a (3) bekezdés sérelme nélkül, nemzeti szabályaikat alkalmazhatják ezekre a fajokra.7. cikk(1) A Közösség egész területén lévő állományszintjük, földrajzi elterjedésük és szaporodási rátájuk alapján a II. mellékletben felsorolt fajok nemzeti jogszabályok adta kereteken belül vadászhatók. A tagállamok biztosítják, hogy e fajok vadászata ne ássa alá az elterjedési területükön tett védelmi erőfeszítéseket.(2) A II melléklet 1. részében meghatározott fajok azon a földrajzilag meghatározott tengeri és szárazföldi területen vadászhatók, ahol ezen irányelv alkalmazandó.(3) A II. melléklet 2. részében meghatározott fajok csak abban a tagállamban vadászhatók, amelyeknél ez fel van tüntetve.(4) A tagállamok biztosítják, hogy a hatályos nemzeti előírások alapján történő vadászat – beleértve a solymászatot is, amennyiben ezt gyakorolják – megfeleljen az ésszerű hasznosítás és az ökológiailag kiegyensúlyozott állományszabályozás elveinek, és hogy ez a gyakorlat összeegyeztethető legyen e fajok, különösen a vonuló fajok, állományainak vonatkozásában a 2. cikkből következő intézkedésekkel. Biztosítják különösen azt, hogy azokat a fajokat, amelyekre a vadászati jogszabályok vonatkoznak, ne vadásszák sem a fészekrakás, sem a fiókanevelés időszakában, sem a szaporodás különböző szakaszaiban. A vonuló fajok esetében biztosítják különösen azt, hogy azokat a fajokat, amelyekre a vadászati törvények vonatkoznak, ne vadásszák szaporodási időszakukban vagy a fiókanevelési területükre történő visszatérésük során. A tagállamok megküldik a Bizottság részére a vadászati rendelkezéseik gyakorlati alkalmazására vonatkozó valamennyi ide vonatkozó információt.8. cikk(1) Az irányelv alá tartozó madarak vadászatának, befogásának vagy megölésének vonatkozásában a tagállamok megtiltják a madarak tömeges vagy válogatás nélküli befogására vagy megölésére alkalmazott, illetve egy faj helyi kipusztítására alkalmas eszközök, eljárások vagy módszerek használatát, különösen azokét, amelyek a IV. melléklet a) pontjában szerepelnek.(2) A tagállamok megtiltják továbbá a IV. melléklet b) pontjában felsorolt járművekből és az ott megadott feltételek mellett végzett bármiféle vadászatot.9. cikk(1) A tagállamok, ha nincs más kielégítő megoldás, eltérhetnek az 5., 6., 7. és 8. cikk rendelkezéseitől a következő okok miatt:a) - a közegészség és közbiztonság érdekében,- a légi közlekedés biztonsága érdekében,- a növényi kultúrák, az állatállomány, az erdők, a halgazdaságok és a vizek súlyos károsodásának megelőzése érdekében,- a növény- és állatvilág védelme érdekében;b) a kutatás és oktatás, az állományfeljavítás, a visszatelepítés és az esetlegesen ezekhez szükséges tenyésztés céljából;c) szigorúan szabályozott feltételek mellett és szelektív alapon, egyes madarak kis számú befogásának, tartásának vagy egyéb ésszerűen megindokolható hasznosításának engedélyezése érdekében.(2) Az eltérések esetében meg kell határozni:- a fajokat, amelyekre az eltérések vonatkoznak,- a befogás vagy megölés engedélyezett eszközeit, eljárásait vagy módszereit,- a kockázati tényezőket, valamint az időbeli és térbeli körülményeket, amelyek mellett ilyen eltérések engedélyezhetőek,- a hatóságot, amely felhatalmazást kap annak kinyilvánítására, hogy a szükséges feltételek teljesülnek és annak meghatározására, hogy milyen eszközök, eljárások vagy módszerek alkalmazhatóak, milyen korlátok között és ki által,- az elvégzendő ellenőrzéseket.(3) A tagállamok minden évben jelentést küldenek a Bizottság részére e cikk végrehajtásáról.(4) A Bizottság a rendelkezésére álló információk és különösen a (3) bekezdés alapján hozzá juttatott információk alapján mindenkor biztosítja, hogy ezen eltérések hatásai ne legyenek összeegyeztethetetlenek ezen irányelvvel. E célból megteszi a szükséges intézkedéseket.10. cikk(1) A tagállamok ösztönözik az 1. cikkben meghatározott valamennyi madárfaj állományának védelméhez, kezeléséhez és hasznosításához szükséges kutatást és bármely egyéb tevékenységet.(2) Különleges figyelmet fordítanak az V. mellékletben felsorolt témákra vonatkozó kutatásra és más tevékenységre. A tagállamok megküldenek a Bizottság részére minden olyan információt, amely lényeges ahhoz, hogy az e cikkben említett kutatás és tevékenység összehangolása érdekében megfelelő intézkedéseket tegyen.11. cikkA tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tagállamok európai területein természetesen elő nem forduló vadon élő madárfajok bármiféle betelepítése ne károsítsa a helyi növény- és állatvilágot. Ebben a témában a Bizottsággal konzultálnak.12. cikk(1) A tagállamok, a 18. cikk (1) bekezdésben meghatározott határidő elteltétől kezdődően háromévente jelentést tesznek a Bizottságnak az ezen irányelv alapján hozott nemzeti rendelkezések végrehajtásáról.(2) A Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott információk alapján háromévente átfogó jelentést készít. A jelentéstervezet egy tagállam által szolgáltatott információk alapján összeállított részét, felülvizsgálat céljából megküldik az adott tagállam hatóságaihoz. A jelentés végleges változatát megküldik a tagállamok részére.13. cikkAz irányelv alapján hozott intézkedések alkalmazása nem vezethet az 1. cikkben meghatározott madárfajok védelme tekintetében a jelenlegi helyzet romlásához.14. cikkA tagállamok bevezethetnek az irányelvben előírtaknál szigorúbb védelmi intézkedéseket.15. cikkAz irányelv I. és V. mellékleteinek a műszaki és tudományos fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat, valamint a 6. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében meghatározott módosításokat a 17. cikkben megállapított eljárás szerint kell elfogadni.16. cikk(1) Ezen irányelv 15. cikkében említett módosítások céljából létrejön az irányelvnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság (a továbbiakban: bizottság), amely a tagállamok képviselőiből áll és amelynek elnöke a Bizottság egyik képviselője.(2) A bizottság maga állapítja meg saját eljárási szabályzatát.17. cikk(1) Amennyiben az e cikkben megállapított eljárás követendő, az ügyeket a bizottság elé elnöke terjeszti, akár saját kezdeményezésére, akár egy tagállam képviselőjének kérésére.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt 41 szavazatos többséggel kell meghozni, a szavazatokat a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében előírt módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.c) Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem határozott, a javaslatot a Bizottság fogadja el.18. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított két éven belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a legfőbb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.19. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1979. április 2-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. François-Poncet[1] HL C 24., 1977.2.1., 3. o.; HL C 201., 1977.8.23., 2. o.[2] HL C 163., 1977.7.11., 28. o.[3] HL C 152., 1977.6.29., 3. o.[4] HL C 112., 1973.12.20., 40. o.[5] HL C 139., 1977.6.13., 1. o.--------------------------------------------------BILAG IANHANG IANNEX IANNEXE IALLEGATO IBIJLAGE I| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |1.Gavia immer | Islom | Eistaucher | Great northern diver | Plongeon imbrin | Strolaga maggiore | IJsduiker |2.Calonectris diomedea | Kuhls skråpe | Gelbschnabelsturmtaucher | Cory's shearwater | Puffin cendré | Berta maggiore | Kuhls pijlstormvogel |3.Hydrobates pelagicus | Lille stormsvale | Sturmschwalbe | Storm petrel | Pétrel tempête | Uccello delle tempeste | Stormvogeltje |4.Oceanodroma leucorrhoa | Stor stormsvale | Wellenläufer | Leach's petrel | Pétrel cul-blanc | Uccello delle tempeste codaforcuta | Vaal stormvogeltje |5.Phalacrocorax carbo sinensis | Skarv (kontinental race) | Kormoran (kontinentale Rasse) | Cormorant (continental race) | Grand cormoran (race continentale) | Cormorano (razza continentale) | Aalscholver (continentaal ras) |6.Botaurus stellaris | Rørdrum | Rohrdommel | Bittern | Butor étoilé | Tarabuso | Roerdomp |7.Nycticorax nycticorax | Nathejre | Nachtreiher | Night heron | Héron bihoreau | Nitticora | Kwak |8.Ardeols ralloides | Tophejre | Rallenreiher | Squacco heron | Héron crabier | Sgarza ciuffetto | Ralreiger |9.Egretta garzetta | Silkehejre | Seidenreiher | Little egret | Aigrette garzette | Garzetta | Kleine zilverreiger |10.Egretta alba | Sølvhejre | Silberreiher | Great white heron | Grande aigrette | Airone bianco maggiore | Grote zilverreiger |11.Ardea purpurea | Purpurhejre | Purpurreiher | Purple heron | Héron pourpré | Airone rosso | Purperreiger |12.Ciconia nigra | Sort stork | Schwarzstorch | Black stork | Cigogne noire | Cicogna nera | Zwarte ooievaar |13.Ciconia ciconia | Hvid stork | Weißstorch | White stork | Cigogne blanche | Cicogna bianca | Ooievaar |14.Plegadis falcinellus | Sort ibis | Sichler | Glossy ibis | Ibis falcinelle | Mignattaio | Zwarte ibis |15.Platalea leucorodia | Skestork | Löffler | Spoonbill | Spatule blanche | Spatola | Lepelaar |16.Phoenicopterus ruber | Flamingo | Flamingo | Greater flamingo | Flamant rose | Fenicottero | Flamingo |17.Cygnus colombianus bewickii(Cygnus bewickii) | Pibesvane | Zwergschwan | Bewick's swan | Cygne de Bewick | Cigno minore | Kleine zwaan |18.Cygnus cygnus | Sangsvane | Singschwan | Whooper swan | Cygne sauvage | Cigno selvatico | Wilde zwaan |19.Anser albifrons flavirostris | Blisgås (grønlandsk race) | Bläßgans (Grönlandrasse) | White-fronted goose (Greenland race) | Oie rieuse (race de Groenland) | Oca lombardella (razza di Groenlandia) | Kolgans (Groenland-ras) |20.Branta leucopsis | Bramgås | Nonnengans | Barnacle goose | Bernache nonnette | Oca facciabianca | Brandgans |21.Aythya nycroca | Hvidøjet and | Moorente | White-eyed pochard | Canard nyocra | Moretta tabacata | Witoogeend |22.Oxyura leucicephala | Hvidhovedet and | Weißkopf-Ruderente | White-headed duck | Erismature à tête blanche | Gobbo rugginoso | Witkopeend |23.Pernis apivorus | Hvepsevåge | Wespenbussard | Honey buzzard | Bondrée apivore | Falco pecchiaiolo | Wespendief |24.Milvus migrans | Sort glente | Schwarzmilan | Black kite | Milan noir | Nibbio bruno | Zwarte wouw |25.Milvus milvus | Rød glente | Rotmilan | Kite | Milan royal | Nibbio reale | Rode wouw |26.Haliaaetus albicilla | Havørn | Seeadler | White-tailed eagle | Pygargue à queue blanche | Aquila di mare | Zeearend |27.Gypaetus barbatus | Lammegrib | Bartgeier | Bearded vulture | Gypaète barbu | Avvoltoio degli agnelli | Lammergier |28.Neophron percnopterus | Ådselgrib | Schmutzgeier | Egyptian vulture | Percnoptère d'Égypte | Capovaccaio | Aasgier |29.Gyps fulvus | Gåsegrip | Gänsegeier | Griffon vulture | Vautour fauve | Grifone | Vale gier |30.Aegypius monachus | Munkegrib | Mönchsgeier | Black vulture | Vautour moine | Avvoltoio | Monniksgier |31.Circaetus gallicus | Slangeørn | Schlangenadler | Short-toed eagle | Circaète jean-le-blanc | Biancone | Slangenarend |32.Circus aeroginosus | Rørhøg | Rohrweihe | Marsh harrier | Busard des roseaux | Falco di palude | Bruine kiekendief |33.Circus cyaneus | Blå kærhøg | Kornweihe | Hen harrier | Busard saint-martin | Albanella reale | Blauwe kiekendief |34.Circus pygargus | Hedehøg | Wiesenweihe | Montagu's harrier | Busard cendré | Albanella minore | Grauwe kiekendief |35.Aquila chrysaetus | Kongeørn | Steinadler | Golden eagle | Aigle royal | Aquila reale | Steenarend |36.Hieraaetus pennatus | Dværgørn | Zwergadler | Booted eagle | Aigle botté | Aquila minore | Dwergarend |37.Hieraaetus fasciatus | Høgeørn | Habichtsadler | Bonelli's eagle | Aigle de Bonelli | Aquila del Bonelli | Havikarend |38.Pandion haliaaetus | Fiskeørn | Fischadler | Osprey | Balbuzard pêcheur | Falco pescatore | Visarend |39.Falco eleonorae | Eleonorafalk | Eleonorenfalke | Eleonora's falcon | Faucon d'Éléonore | Falco della regina | Eleonora's valk |40.Falco biarmicus | Lannerfalk | Lanner | Lanner falcon | Faucon lanier | Lanario | Lannervalk |41.Falco peregrinus | Vandrefalk | Wanderfalke | Peregrine | Faucon pèlerin | Falco pellegrino | Slechtvalk |42.Porphyrio porphyrio | Sultanhøne | Purpurhuhn | Purple gallinule | Poule sultane | Pollo sultano | Purperkoet |43.Grus grus | Trane | Kranich | Crane | Grue cendrée | Gru | Kraanvogel |44.Tetrax tetrax (Otis tetrax) | Dværgtrappe | Zwergtrappe | Little bustard | Outarde canepetière | Gallina prataiola | Kleine trap |45.Otis tarda | Stortrappe | Großtrappe | Great bustard | Outarde barbue | Otarda | Grote trap |46.Himantopus himantopus | Stylteløber | Stelzenläufer | Black-winged stilt | Échasse blanche | Cavaliere d'Italia | Steltkluut |47.Recurvirostra avosetta | Klyde | Säbelschnäbler | Avocet | Avocette | Avocetta | Kluut |48.Burhinus oedicnemus | Triel | Triel | Stone curlew | Œdicnème criard | Occhione | Grief |49.Glareola pratincola | Braksvale | Brachschwalbe | Pratincole | Glaréole à collier | Pernice di mare | Vorkstaartplevier |50.Charadrius morinellus(Endromias morinellus) | Pomeransfugl | Mornellregenpfeifer | Dotterel | Pluvier guignard | Piviere tortolino | Morinelplevier |51.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |52.Gallinago media | Tredækker | Doppelschnepfe | Great snipe | Bécassine double | Croccolone | Poelsnip |53.Tringa glareola | Tinksmed | Bruchwasserläufer | Wood-sandpiper | Chevalier sylvain | Piro-piro boschereccio | Bosruiter |54.Phalaropus lobatus | Odinshane | Odinshühnchen | Red-necked phalarope | Phalarope à bec étroit | Falarope becco sottile | Grauwe franjepoot |55.Larus genei | Tyndnæbbet måge | Dünnschnabelmöwe | Slender-billed gull | Goéland railleur | Gabbiano roseo | Dunbekmeeuw |56.Larus audouinii | Adouinsmåge | Korallenmöwe | Audouin's gull | Goéland d'Audouin | Gabbiano corso | Audouins meeuw |57.Gelochelidon nilotica | Sandterne | Lachseeschwalbe | Gull-billed tern | Sterne hansel | Sterna zampenere | Lachstern |58.Sterna sandvicensis | Splitterne | Brandseeschwalbe | Sandwich tern | Sterne caugek | Beccapesci | Grote stern |59.Sterna dougallii | Dougallsterne | Rosenseeschwalbe | Roseate tern | Sterne de Dougall | Sterna del Dougall | Dougalls stern |60.Sterna hirundo | Fjordterne | Flußseeschwalbe | Common tern | Sterne Pierregarin | Sterna comune | Visdief |61.Sterna paradisaea | Havterne | Küstenseeschwalbe | Arctic tern | Sterne arctique | Sterna codalunga | Noordse stern |62.Sterna albifrons | Dværgterne | Zwergseeschwalbe | Little tern | Sterne naine | Fraticello | Dwergstern |63.Chelidonias niger | Sortterne | Trauerseeschwalbe | Black tern | Guifette noire | Mignattino | Zwarte stern |64.Pterocles alchata | Spidshalet sandhøne | Spießflughuhn | Pin-tailed sandgrouse | Ganga cata | Grandule | Witbuikzandhoen |65.Bubo bubo | Stor hornugle | Uhu | Eagle owl | Hibou grand-duc | Gufo reale | Oehoe |66.Nyctea scandiaca | Sneugle | Schnee-Eule | Snowy owl | Chouette harfang | Gufo delle nevi | Sneeuwuil |67.Asio flammeus | Mosehornugle | Sumpfohreule | Short-eared owl | Hibou brachyote | Gufo di palude | Velduil |68.Alcedo atthis | Isfugl | Eisvogel | Kingfisher | Martin pêcheur d'Europe | Martin pescatore | IJsvogel |69.Dryocopus martius | Sortspætte | Schwarzspecht | Black woodpecker | Pic noir | Picchio nero | Zwarte specht |70.Dendrocopus leucotus | Hvidrygget spætte | Weißrückenspecht | White-backed woodpecker | Pie à dos blanc | Picchio dorsobianco | Witrugspecht |71.Luscinia svecica | Blåhals | Blaukehlchen | Blue-throat | Gorge-bleue à miroir | Pettazzurro | Blauwborst |72.Sylvia undata | Provencesanger | Provencegrasmücke | Dartford warbler | Fauvette pitchou | Magnanina | Provence-grasmus |73.Sylvia nisoria | Høgesanger | Sperbergrasmücke | Barred warbler | Fauvette épervière | Bigia padovana | Gestreepte grasmus |74.Sitta whiteheadi | Korsikansk spætmejse | Korsenkleiber | Corsican nuthatch | Sittelle corse | Picchio muratore corso | Zwartkopboomklever |--------------------------------------------------BILAG II/1ANHANG II/1ANNEX II/1ANNEXE II/1ALLEGATO II/1BIJLAGE II/1| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |ANSERIFORMES1.Anser fabalis | Sædgås | Saatgans | Bean goose | Oie des moissons | Oca granaiola | Rietgans |2.Anser anser | Grågås | Graugans | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |3.Branta canadensis | Kanadagås | Kanadagans | Canada goose | Bernache du Canada | Oca del Canada | Canadese gans |4.Anas penelope | Pibeand | Pfeifente | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |5.Anas strepera | Knarand | Schnatterente | Gadwall | Canard chipeau | Canapiglia | Krakeend |6.Anas crecca | Krikand | Krickente | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |7.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |8.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |9.Anas querquedula | Atlingand | Knäkente | Garganey | Sarcelle d'été | Marzaiola | Zomertaling |10.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |11.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |12.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |GALLIFORMES13.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |14.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |15.Alectoris graeca | Stenhøne | Steinhuhn | Rock partridge | Perdrix bartavelle | Coturnice | Europese steenpatrijs |16.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |17.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |18.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |GRUIFORMES19.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |CHARADRIIFORMES20.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |21.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Snipe | Bécassine des marais | Beccaccino | Watersnip |22.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |COLUMBIFORMES23.Columba livia | Klippedue | Felsentaube | Rock dove | Pigeon biset | Piccione selvatico | Rotsduif |24.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG II/2ANHANG II/2ANNEX II/2ANNEXE II/2ALLEGATO II/2BIJLAGE II/2| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |25.Cygnus olor | Knopsvane | Höckerschwan | Mute swan | Cygne muet | Cigno reale | Knobbelzwaan |26.Anser brachyrhynchus | Kortnæbbet gås | Kurzschnabelgans | Pink-footed goose | Oie à bec court | Oca zamperose | Kleine rietgans |27.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |28.Branta bernicla | Knortegås | Ringelgans | Brent goose | Bernache cravant | Oca colombaccio | Rotgans |29.Netta rufina | Rødhovedet and | Kolbenente | Red-crested pochard | Nette rousse | Fistione turco | Krooneend |30.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |31.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |32.Clangula hyemalis | Havlit | Eisente | Long-tailed duck | Harelde de Miquelon | Moretta codona | IJseend |33.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |34.Melanitta fusca | Fløjlsand | Samtente | Velvet scoter | Macreuse brune | Orco marino | Grote zeeëend |35.Bucephala clangula | Hvinand | Schellente | Golden-eye | Garrot à l'œil d'or | Quattrocchi | Brilduiker |36.Mergus serrator | Toppet skallesluger | Mittelsäger | Red-breasted merganser | Harle huppé | Smergo minore | Middelste zaagbek |37.Mergus merganser | Stor skallesluger | Gänsesäger | Goosander | Harle bièvre | Smergo maggiore | Grote zaagbek |38.Bonasia bonasia(Tetrastes bonasia) | Hjerpe | Haselhuhn | Hazel hen | Gélinotte des bois | Francolino di monte | Hazelhoen |39.Tetrao tetrix(Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn ♂ | Black grouse | Tétras lyre ♂ | Fagiano di monte | Korhoen |40.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn ♂ | Capercaillie | Grand tétras ♂ | Gallo cedrone | Auerhoen |41.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |42.Coturnix coturnix | Vagtel | Wachtel | Quail | Caille des blés | Quaglia | Kwartel |43.Meleagris gallopavo | Vildkalkun | Wildtruthuhn | Wild turkey | Dindon/Dinde sauvage | Tacchino selvatico | Wilde kalkoen |44.Rallus aquaticus | Vandrikse | Wasserralle | Water rail | Râle d'eau | Porciglione | Waterral |45.Gallinula chloropus | Grønbenet rørhøne | Teichhuhn | Moorhen | Poule d'eau | Gallinella d'acqua | Waterhoen |46.Haematopus ostralegus | Strandskade | Austernfischer | Oystercatcher | Huîtrier pie | Beccaccia di mare | Scholekster |47.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |48.Pluvialis squatarola | Strandhjejle | Kiebitzregenpfeifer | Grey plover | Pluvier argenté | Pivieressa | Zilverplevier |49.Vanellus vanellus | Vibe | Kiebitz | Lapwing | Vanneau huppé | Pavoncella | Kievit |50.Calidris canutus | Islandsk ryle | Knutt | Knot | Bécasseau maubèche | Piovanello maggiore | Kanoetstrandloper |51.Philomachus pugnax | Brushane | Kampfläufer | Ruff ♂ Reeve ♀ | Chevalier combattant | Combattente | Kemphaan |52.Limosa limosa | Stor kobbersneppe | Uferschnepfe | Black-tailed godwit | Barge à queue noir | Pittima reale | Grutto |53.Limosa lapponica | Lille kobbersneppe | Pfuhlschnepfe | Bar-tailed godwit | Barge rousse | Pittima minore | Rosse grutto |54.Numenius phaeopus | Lille regnspove | Regenbrachvogel | Whimbrel | Courlis corlieu | Chiurlo piccolo | Regenwulp |55.Numenius arquata | Stor regnspove | Großer Brachvogel | Curlew | Courlis cendré | Chiurlo | Wulp |56.Tringa erythropus | Sortklire | Dunkler Wasserläufer | Spotted redshank | Chevalier arlequin | Totano moro | Zwarte ruiter |57.Tringa totanus | Rødben | Rotschenkel | Redshank | Chevalier gambette | Pettegola | Tureluur |58.Tringa nebularia | Hvidklire | Grünschenkel | Greenshank | Chevalier aboyeur | Pantana | Groenpootruiter |59.Larus ridibundus | Hættemåge | Lachmöwe | Black-headed gull | Mouette rieuse | Gabbiano comune | Kokmeeuw |60.Larus canus | Stormmåge | Sturmmöwe | Common gull | Goéland cendré | Gavina | Stormmeeuw |61.Larus fuscus | Slidemåge | Heringsmöwe | Lesser black-backed gull | Goéland brun | Gabbiano zafferano | Kleine mantelmeeuw |62.Larus argentatus | Sølvmåge | Silbermöwe | Herring gull | Goéland argenté | Gabbiano reale | Zilvermeeuw |63.Larus marinus | Svartbag | Mantelmöwe | Greater black-backed gull | Goéland marin | Mugnaiaccio | Mantelmeeuw |64.Columba oenas | Huldue | Hohltaube | Stock dove | Pigeon columbien | Colombella | Holenduif |65.Streptopelia decaoctoa | Tyrkerdue | Türkentaube | Collared turtle dove | Tourterelle turque | Tortora dal collare orientale | Turkse tortel |66.Streptopelia turtur | Turteldue | Turteltaube | Turtle dove | Tourterelle des bois | Tortora | Tortelduif |67.Alauda arvensis | Sanglærke | Feldlerche | Skylark | Alouette des champs | Lodola | Veldleeuwerik |68.Turdus merula | Solsort | Amsel | Blackbird | Merle noir | Merlo | Merel |69.Turdus pilaris | Sjagger | Wacholderdrossel | Fieldfare | Grive litorne | Cesena | Kramsvogel |70.Turdus philomelos | Sangdrossel | Singdrossel | Song-thrush | Grive musicienne | Tordo | Zanglijster |71.Turdus iliacus | Vindrossel | Rotdrossel | Redwing | Grive mauvis | Tordo sassello | Koperwiek |72.Turdus viscivorus | Misteldrossel | Misteldrossel | Mistle-thrush | Grive draine | Tordela | Grote lijster |+ = Medlemsstater, som i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, kan give tilladelse til jagt på de anførte arter.+ = Mitgliedstaaten, die nach Artikel 7 Absatz 3 die Bejagung der aufgeführten Arten zulassen können.+ = Member States which under Article 7 (3) may authorize hunting of the species listed.+ = États membres pouvant autoriser, conformément à l'article 7 paragraphe 3, la chasse des espèces énumérées.+ = Stati membri che possono autorizzare, conformemente all'articolo 7, paragrafo 3, la caccia delle specie elencate.+ = Lid-Staten die overeenkomstig artikel 7, lid 3, toestemming mogen geven tot het jagen op de genoemde soorten.| BelgiqueBelgië | Danmark | Deutschland | France | Ireland | Italia | Luxembourg | Nederland | United Kingdom |25.Cynus olor | | | + | | | | | | |26.Anser brachyrhynchus | + | + | | | + | | | | + |27.Anser albifrons | + | + | + | + | + | | | + | + |28.Branta bernicla | | + | + | | | | | | |29.Netta rufina | | | | + | | | | | |30.Aythya marila | + | + | + | + | + | | | + | + |31.Somateria mollissima | | + | | + | + | | | | |32.Clangula hyemalis | | + | | + | + | | | | + |33.Melanitta nigra | | + | + | + | + | | | | + |34.Melanitta fusca | | + | + | + | + | | | | + |35.Bucephala clangula | | + | | + | + | | | | + |36.Mergus serrator | | + | | | + | | | | |37.Mergus merganser | | + | | | + | | | | |38.Bonasia bonasia (Tetrastes bonasia) | | | | + | | | | | |39.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | + | | + ♂ | + ♂ | | + | | | + |40.Tetrao urogallus | | | + ♂ | + ♂ | | + | | | + |41.Alectoris barbara | | | | | | + | | | |42.Coturnix coturnix | | | | + | | + | | | |43.Meleagris gallopavo | | | + | | | | | | |44.Rallus aquaticus | | | | + | | + | | | |45.Gallinula chloropus | + | | | + | | + | | | + |46.Haematopus ostralegus | | + | | + | | | | | |47.Pluvialis apricaria | + | + | | + | + | + | | + | + |48.Pluvialis squatarola | | + | | + | | | | | + |49.Vanellus vanellus | + | + | | + | + | + | | | |50.Calidris canutus | | + | | + | | | | | |51.Philomachus pugnax | | | | + | | + | | | |52.Limosa limosa | | + | | + | | + | | | |53.Limosa lapponica | | + | | + | | + | | | + |54.Numenius phaeopus | | + | | + | | | | | + |55.Numenius arquata | | + | | + | + | + | | | + |56.Tringa erythropus | | + | | + | | | | | |57.Tringa totanus | | + | | + | | + | | | + |56.Tringa nebularia | | + | | + | | | | | |59.Larus ridibundus | | + | + | | | | | | |60.Larus canus | | + | + | | | | | | |61.Larus fuscus | | + | + | | | | | | |62.Larus argentatus | | + | + | | | | | | |63.Larus marinus | | + | + | | | | | | |64.Columba oenas | | | | + | | | | | |65.Streptopelia decaoctoa | | + | + | + | | | | | |66.Streptopelia turtur | | | | + | | + | | | |67.Alauda arvensis | | | | + | | + | | | |68.Turdus merula | | | | + | | + | | | |69.Turdus pilaris | | | | + | | + | | | |70.Turdus philomelos | | | | + | | + | | | |71.Turdus iliacus | | | | + | | + | | | |72.Turdus viscivorus | | | | + | | | | | |--------------------------------------------------BILAG III/1ANHANG III/1ANNEX III/1ANNEXE III/1ALLEGATO III/1BIJLAGE III/1| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |1.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |2.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |3.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |4.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |5.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |6.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |7.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG III/2ANHANG III/2ANNEX III/2ANNEXE III/2ALLEGATO III/2BIJLAGE III/2| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |8.Anser anser | Grågås | Graugans | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |9.Anas penelope | Pibeand | Pfeifenente | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |10.Anas crecca | Krikand | Krickente | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |11.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |12.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |13.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |14.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |15.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |16.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn | Capercaillie | Grand tétras | Gallo cedrone | Auerhoen |17.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |--------------------------------------------------BILAG III/3ANHANG III/3ANNEX III/3ANNEXE III/3ALLEGATO III/3BIJLAGE III/3| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |18.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |19.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |20.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |21.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |22.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn | Black grouse | Tétras lyre | Fagiano di monte | Korhoen |23.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |24.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |25.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Snipe | Bécassinne de marais | Beccaccino | Watersnip |26.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETa) - Hurkok, madárlép, horgok, csaliként használt vak vagy megcsonkított élő madarak, magnókészülékek, áramütést előidéző elektromos eszközök.- Mesterséges fényforrások, tükrök, célpont megvilágítására szolgáló eszközök, elektronikus képnagyítóból vagy képátalakítóból álló éjszakai lövésre alkalmas célzóeszközök.- Robbanószerek.- Hálók, csapdák, mérgezett vagy altató csalétkek.- Két tölténynél nagyobb befogadóképességű tárral rendelkező félautomata vagy automata fegyverek.b) - Légi jármű, motoros járművek.- Óránkénti öt kilométert meghaladó sebességgel közlekedő vízi járművek. Nyílt tengeren a tagállamok, biztonsági okokból, engedélyezhetik 18 kilométer/óra maximális sebességű motoros hajók használatát is. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot valamennyi engedély kiadásáról.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETa) Kihalással veszélyeztetett fajok vagy különösen veszélyeztetett fajok nemzeti listái, földrajzi elterjedésük figyelembevételével.b) Olyan területek felsorolása és ökológiai leírása, amelyek különösen fontosak a vonuló fajok számára vonulási útvonalukon és telelő, illetve fészkelőterületeiken.c) A vonuló fajok állományadatainak felsorolása a gyűrűzések alapján.d) Vadon élő madarak elejtési módszereinek az állománynagyságra gyakorolt hatásainak értékelése.e) Ökológiai módszerek kidolgozása vagy finomítása a madarak által okozott károk megelőzésére.f) Bizonyos fajok szennyezésindikátorként betöltött szerepének meghatározása.g) A kémiai szennyezések madárfajok állományaira gyakorolt káros hatásainak tanulmányozás--------------------------------------------------