title: A Tanács 1999/35/EK irányelve (1999. április 29.) a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0035

Hivatalos Lap L 138 , 01/06/1999 o. 0001 - 0019

		A Tanács 1999/35/EK irányelve(1999. április 29.)a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszerérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 84. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189c. cikkében [3] megállapított eljárásnak megfelelően,(1) mivel a közös közlekedés politika keretében további intézkedések szükségesek a tengeri személyszállítás biztonságának növelése érdekében;(2) mivel a Közösséget komolyan aggasztják azok a ro-ro komphajó balesetek, amelyek sok ember halálát okozták; mivel a Közösségen belül ro-ro komphajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket használó személyeknek joguk van arra, hogy megfelelő szintű biztonságot várjanak el, és hogy ebben bízhassanak;(3) mivel a Tanács a ro-ro személyszállító komphajók biztonságáról szóló 1994. december 22-i határozatában [4] felhívta a Bizottságot arra, hogy nyújtson be javaslatokat egy kötelező ellenőrzési és felügyeleti rendszerre a közösségi kikötőkből induló vagy oda befutó ro-ro személyszállító komphajók biztonságára vonatkozóan, a tengeri balesetek kivizsgálásához való jogot is beleértve;(4) mivel, különösen a tengeri személyszállítás belső piaci vonatkozására tekintettel, a közösségi szintű fellépés a legmegfelelőbb módja egy közös minimális biztonsági szint megállapításának a közösségi hajókra vonatkozóan;(5) mivel a közösségi szintű fellépés a legjobb módja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten (IMO) belül egyeztetett bizonyos elvek harmonizált érvényesítésének, s ezáltal a különböző közösségi kikötők, ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek közötti verseny torzulásai elkerülésének;(6) mivel az arányosság elvét figyelembe véve a tanácsi irányelv a megfelelő jogi eszköz, minthogy az keretet biztosít a közös biztonsági követelmények tagállamok általi egységes és kötelező alkalmazásához, miközben meghagyja a tagállamok jogát annak eldöntésére, hogy belső rendszerükhöz a megvalósítás milyen eszközei illenek legjobban;(7) mivel a hajók biztonsága elsősorban a lobogó szerinti állam felelőssége; mivel minden tagállamnak biztosítania kell a lobogója alatt futó ro-ro komphajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre, valamint az azokat üzemeltető vállalkozásokra vonatkozó biztonsági követelmények betartását;(8) mivel a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett szemle a ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében nem gondoskodik rendszeres, részletekbe menő megelőző szemlékről és vizsgálatokról; mivel ezért igazolni kell, hogy a vállalkozások és komphajóik, illetve vízi járműveik megfelelnek-e az IMO-n belül egyeztetett biztonsági követelményeknek, és azt - ahol indokolt - regionális szinten, a fogadó állam által végzett rendszeres kötelező szemlék rendszerének segítségével kell elvégezni; mivel a vállalkozásoknak meg kell tiltani, hogy ilyen komphajókat és vízi járműveket üzemeltessenek, ha a szemlék e biztonsági követelményeknek a súlyos megsértését tárják fel;(9) mivel ezen irányelv címzettjei a tagállamok fogadó állambeli minőségükben; mivel az e területen gyakorolt hatáskörök azokon a speciális állami kikötői hatáskörökön alapulnak, amelyek teljes összhangban állnak az 1982. évi, az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogról szóló egyezményével (Unclos);(10) mivel a biztonság növelése és a verseny torzulásának elkerülése érdekében a közös biztonsági követelményeknek minden olyan ro-ro komphajóra és gyorsjáratú személyszállító vízi járműre vonatkozniuk kell - függetlenül attól, hogy azok milyen lobogó alatt futnak -, amely valamely tagállami kikötőből kiindulva vagy oda befutva, akár nemzetközi, akár belföldi vízi útvonalon a hajótörést szenvedő személyek által elérhető partvonal 20 mérföldes körzetén kívül eső tengeri területen menetrend szerint közlekedik, ugyanakkor meg kell hagyni a lehetőséget a tagállamoknak arra, hogy az irányelv alkalmazási körét a belföldi vízi útvonalon a partvonal 20 mérföldes körzetén belüli tengeri területen üzemelő ro-ro komphajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre is kiterjesszék;(11) mivel szükség van arra, hogy a fogadó államok ellenőrizzék, vajon a közösségi kikötőkből induló és közösségi kikötőkbe befutó ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek megfelelnek-e a lobogó szerinti állam által elvégzendő bizonyítvány kiállítására és vizsgálatára vonatkozó bizonyos harmonizált követelményeknek;(12) mivel a ro-ro komphajóknak és a gyorsjáratú személyszállító vízi járműveknek építésük és teljes élettartamuk alatt meg kell felelniük az érvényben lévő osztályozási követelményeknek a hajótest, a fő- és segédgépek, az elektromos berendezések és ellenőrző berendezés szerkezete és karbantartása tekintetében, és mivel azokat olyan fedélzeti hajóút-adatrögzítővel kell felszerelni, amely megfelel az irányadó nemzetközi követelményeknek;(13) mivel a fogadó államok ellenőrzik, hogy az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások ro-ro komphajóikat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveiket úgy üzemeltetik-e, hogy azzal maximális biztonságot garantálnak; mivel lehetővé kell tenni, hogy a lobogó szerinti államtól eltérő érdekelt tagállamok teljes mértékben részt vehessenek a tengeri balesetek kivizsgálásában;(14) mivel alapvető fontosságú annak ellenőrzése, hogy a lobogó szerinti harmadik államok hatóságai egyetértenek-e a vállalkozás kötelezettségeivel, hogy a tengeri baleset vagy szerencsétlenség felderítésében együttműködnek-e, és az elismert osztályozó szervezetek besorolási és - ahol alkalmazandó - képesítéseinek teljesítésére vonatkozó szabályokat betartják-e; mivel az ilyen hatóságoknak el kell fogadniuk a harmonizált vizsgálati és képesítési eljárások alkalmazását;(15) mivel a ro-ro komphajóknak és a gyorsjáratú személyszállító vízi járműveknek az ezen irányelv előírásainak való folyamatos megfelelése érdekében a fogadó államoknak vizsgálatot kell folytatniuk a szolgáltatások megkezdése előtt, majd azt követően rendszeres időközönként, továbbá mindannyiszor, amikor az üzemeltetési körülményekben jelentős változás áll be;(16) mivel a vállalkozásokra nehezedő terhek enyhítése érdekében a korábbi igazolásokat és vizsgálatokat megfelelően figyelembe kell venni; a ro-ro komphajókat és a gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket mentesíteni kell a vizsgálatok alól, ha bebizonyosodik, hogy hasonló útvonalakon való üzemeltetés esetében ennek az irányelvnek megfelelnek, továbbá a helyettesítő komphajók és vízi járművek élvezik a különleges előírások előnyeit; mivel azokat a ro-ro komphajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket, amelyek a fogadó állam vizsgálata során megfeleltek a követelményeknek, nem szükséges kiterjesztetett ellenőrzésnek alávetni a Közösség kikötőiben és a tagállamok felségvizein történő hajózás tekintetében a hajózás biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi előírások végrehajtásáról (kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzésről) szóló, 1995. június 19-i 95/21/EK tanácsi irányelv [5] szerint;(17) mivel a tagállamoknak együtt kell működniük a fogadó államként rájuk ruházott hatáskörök gyakorlásában;(18) mivel a tagállamok számára hasznos lehet, ha feladataik elvégzésében olyan elismert szervezetek nyújtanak segítséget számukra, amelyek megfelelnek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelv [6] előírásainak;(19) mivel a szemle megtervezésekor kellő figyelmet kell fordítani a ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek üzemeltetési és karbantartási ütemtervére;(20) mivel a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy hazai jogrendszerük lehetővé tegye számukra, és minden más különösen érdekelt tagállam számára, hogy a tengeri balesetek kivizsgálására vonatkozó IMO-szabályzat rendelkezései alapján a balesetek kivizsgálásában részt vegyenek vagy abban együttműködjenek, illetve hogy egy ilyen vizsgálatot levezessenek; mivel az ilyen vizsgálat eredményeit nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni;(21) mivel a navigációs irányítási rendszerek, a vészhelyzeti intézkedési tervek és a helyi üzemeltetési korlátozások területére vonatkozó kísérő intézkedések sora tovább növelheti a biztonságot;(22) mivel annak érdekében, hogy ezen irányelv alkalmazását figyelemmel lehessen kísérni, a szemlék során kapott információk alapján egy adatbázist kell létrehozni;(23) mivel szükség van arra, hogy a Bizottságot az irányelv hatékony alkalmazásában egy, a tagállamok képviselőiből álló bizottság segítse; mivel a Közösség kikötőibe érkező vagy onnan induló, veszélyes vagy szennyező árut szállító hajókra vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1993. szeptember 13-i 93/75/EGK tanácsi irányelv [7] 12. cikke alapján létrehozott bizottság képes e feladat ellátására;(24) mivel ezen irányelv egyes rendelkezéseit a szabályozási bizottság módosíthatja annak érdekében, hogy azok összhangban legyenek a Közösség vagy az IMO intézkedéseivel, valamint hogy az irányelv rendszerén javítva figyelembe lehessen venni az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS) jövőbeli, hatályba lépett módosításait, és hogy biztosítani lehessen bizonyos IMO-határozatok módosításainak harmonizált végrehajtását anélkül, hogy az az irányelv hatályát kiterjesztené,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkCélEzen irányelv célja, hogy kötelező szemlék olyan rendszerét hozza létre, amely nagyobb garanciát nyújt a Közösség tagállamainak kikötőiből induló vagy oda befutó ro-ro komphajó és gyorsjáratú személyszállító vízi jármű szolgáltatások biztonságos üzemeltetésére, továbbá hogy biztosítsa a tagállamok jogát az ilyen szolgáltatásokat érintő tengeri balesetek vagy véletlen események kivizsgálásának lefolytatására, az ilyen vizsgálatokban való részvételre vagy az abban való együttműködésre.2. cikkFogalommeghatározásokEzen irányelv és mellékletei alkalmazásában:a) ro-ro komphajó: közúti és vasúti járműveknek a hajóra történő fel- és legördülést lehetővé tevő kialakítással rendelkező tengeri személyszállító vízi jármű;b) gyorsjáratú személyszállító vízi jármű: az ezen irányelv elfogadásának napján hatályos 1974. évi SOLAS-egyezmény X. fejezetének 1. szabálya értelmében olyan gyorsjáratú vízi jármű, amely 12-nél több utast szállít;c) utas minden személy, kivéve:i. a parancsnok és a személyzet tagjait, illetve a hajó fedélzetén, annak üzemeltetéséhez bármilyen minőségben alkalmazott vagy foglalkoztatott személy; ésii. az egyévesnél fiatalabb gyermek;d) 1974. évi SOLAS-egyezmény: az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény az ezen irányelv elfogadásának napján hatályos jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt;e) gyorsjáratú vízi jármű szabályzat: az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága 1994. május 20-i MSC 36 (63) állásfoglalásában szereplő "gyorsjáratú vízi járművek biztonsági szabályzata" az ezen irányelv elfogadásának napján hatályos formában;f) menetrend szerinti közlekedés: a ro-ro komphajók, vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járműveknek az ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom bonyolítására szolgáló átkeléseinek sorozata vagy egy kikötőből induló és köztes kikötések nélkül ugyanoda visszatérő utak sorozata:i. a nyilvános menetrend szerint; vagyii. olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhetően sorozatot alkotnak;g) tengerszakasz: a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 1998. március 17-i 98/18/EK tanácsi irányelv [8] 4. cikke szerint összeállított listán szereplő minden tengerszakasz;h) bizonyítványok:i. nemzetközi utakat bonyolító ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény alapján kibocsátott biztonsági bizonyítványok a hajófelszerelésre vonatkozó megfelelő dokumentumokkal, valamint - szükség esetén - a mentesítési bizonyítványokkal és üzemeltetési engedélyekkel együtt;ii. belföldi utakat bonyolító ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a 98/18/EK irányelv alapján kibocsátott biztonsági bizonyítványok a hajófelszerelések vonatkozó megfelelő dokumentumokkal, valamint - szükség esetén - a mentesítési bizonyítványokkal és üzemeltetési engedélyekkel együtt;i) mentesítési bizonyítvány: az 1974. évi SOLAS-egyezmény IB/12 szabálya (a) bekezdése vi. pontjának rendelkezései értelmében kiadott bizonyítvány;j) a lobogó szerinti állam hatósága: annak az államnak az illetékes hatóságai, amelynek lobogója alatt a ro-ro komphajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű hajózni jogosult;k) fogadó állam: olyan tagállam, amelynek kikötőjétől vagy kikötőjéig egy ro-ro komphajó vagy egy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű menetrend szerint közlekedik;l) nemzetközi forgalom: egy tagállam kikötőjétől valamely, az adott tagállamon kívüli kikötőig terjedő tengeri út, illetve fordítva;m) belföldi forgalom: valamely tagállam kikötőjétől az adott tagállamon belül ugyanahhoz vagy egy másik kikötőhöz visszatérő tengeri út;n) elismert szervezet: a 94/57/EK irányelv 4. cikke értelmében elismert szervezet;o) vállalkozás: egy vagy több olyan ro-ro komphajót üzemeltető vállalkozás, amelyre vonatkozóan megfelelési bizonyítványt állítottak ki a roll-on/roll-off személyhajók (ro-ro komphajók) biztonságos üzemeltetéséről szóló, 1995. december 8-i 3051/95/EK tanácsi rendelet [9] 5. cikkének (2) bekezdése szerint, vagy pedig egy olyan gyorsjáratú személyszállító vízi járművet üzemeltető vállalkozás, amelyre vonatkozóan megfelelési bizonyítványt állítottak ki az ezen irányelv elfogadásának napján hatályos 1974. évi SOLAS-egyezmény IX/4 szabályával összhangban;p) tengeri balesetek kivizsgálásának szabályzata: a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló szabályzat, amelyet az IMO az 1997. november 27-i A.849 (20) közgyűlési állásfoglalásával fogadott el;q) különleges szemle: a fogadó állam által a 6. és 8. cikkben leírtak szerint végzett szemle;r) képesített ellenőr: olyan közalkalmazott vagy más személy, akit egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága hivatalosan felhatalmazott a bizonyítványokkal kapcsolatos vizsgálatok és szemlék elvégzésére, és aki megfelel a képesítés és a függetlenség V. mellékletben leírt kritériumainak;s) hiányosság: olyan állapot, amely nem felel meg az ebben az irányelvben foglalt követelményeknek.3. cikkHatály(1) Ezt az irányelvet minden olyan ro-ro komphajóra és gyorsjáratú személyszállító vízi járműre alkalmazni kell - lobogójától függetlenül -, amely egy tagállam kikötőjétől vagy egy tagállam kikötőjéig menetrend szerint nemzetközi vagy belföldi utakon közlekedik a 98/18/EK irányelv 4. cikkében leírt, A osztályba tartozó tengerszakaszokon.(2) A tagállamok ezt az irányelvet olyan ro-ro komphajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre is alkalmazhatják, amelyek az (1) bekezdésben leírtaktól eltérő tengerszakaszon belföldi utakat bonyolítanak. Ilyen esetben az azonos feltételek mellett üzemelő minden ro-ro komphajóra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járműre alkalmazni kell a vonatkozó szabályokat lobogóra, nemzetiségre vagy a vállalkozás székhelyére vonatkozó hátrányos megkülönböztetés nélkül.4. cikkA ro-ro komphajókkal és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművekkel kapcsolatosan előírt üzembe helyezés előtti szemlék(1) A ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek menetrendszerű üzemeltetésének megkezdése előtt, illetve a 19. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított 12 hónapon belül az előbbi időpontban már menetrendszerűen közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a fogadó államok ellenőrzik, hogy a ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek:a) rendelkeznek-e a lobogó szerinti állam hatósága, vagy egy annak nevében fellépő elismert szervezet által kibocsátott érvényes bizonyítványokkal;b) keresztülmentek-e a harmonizált vizsgálati és minősítési rendszer szerinti vizsgálati iránymutatásokról szóló IMO közgyűlési állásfoglaláshoz A.746 (18) csatolt irányadó eljárásokkal és iránymutatásokkal - az ezen irányelv elfogadásakor hatályos változat szerint - vagy más, ugyanezt a célt szolgáló eljárással összhangban lévő szemléken a bizonyítvány kibocsátása érdekében;c) megfelelnek-e a valamely elismert szervezet által összeállított osztályozási követelményeknek, vagy a lobogó szerinti állam hatósága által a hajótest, a gépek és az elektromos, illetve vezérlőrendszerek építésére és karbantartására nézve ezekkel egyenértékűnek elfogadott szabályok szerinti előírásoknak;d) egy esetleges baleset kivizsgálása során történő információnyújtás céljából fel vannak-e szerelve fedélzeti hajóút-adatrögzítővel (VDR). A VDR megfelel az 1997. november 27-i IMO közgyűlési állásfoglalás A.861 (20) teljesítménykövetelményeinek, továbbá kielégíti a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) 61996. szabványában leírt vizsgálati szabványokat. Az ezen irányelv hatálybalépése előtt épített ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek fedélzetén elhelyezett VDR-ek esetében azonban egyes követelmények teljesítésének megkövetelése alól felmentés adható. E felmentéseket és megadásuk feltételeit a 16. cikkben leírt eljárás szerint kell elfogadni;e) megfelelnek-e a regionális szinten elfogadott és a műszaki szabványok és előírások terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK tanácsi és az európai parlamenti irányelv értesítési eljárásával összhangban az országos jogszabályokban megállapított, különös stabilitási követelményeknek abban az esetben, amennyiben a szóban forgó régióban a nemzeti jog által szabályozott szolgáltatást nyújtanak, feltéve hogy az említett követelmények nem lépnek túl az 1995. évi SOLAS Konferencia 14. (az Egyezmény szerinti stabilitási követelmények) állásfoglalásáról szóló melléklet követelményein, és hogy azokról az állásfoglalás 3. pontjában megadott eljárásokkal összhangban az IMO főtitkárát értesítették.(2) Az (1) bekezdés e) pontját gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre csak a megfelelő esetekben kell alkalmazni.5. cikkA vállalkozásokkal és a lobogó szerinti államokkal kapcsolatosan előírt üzembe helyezés előtti szemlékA ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek menetrendszerű üzemeltetésének megkezdése előtt, illetve a 19. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított 12 hónapon belül az előbbi időpontban már menetrendszerűen közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a fogadó állam:1. ellenőrzi, hogy az ilyen komphajókat, vagy vízi járműveket menetrendszerű szolgáltatás keretében üzemeltető vagy üzemeltetni kívánó vállalkozás:a) megfelelő lépéseket tett-e annak biztosítására, hogy az I. mellékletben szereplő különös követelmények teljesüljenek, és hogy a menetrendszerű szolgáltatásban érintett fogadó államnak szolgáltatott-e bizonyítékot az e bekezdésnek és a 4. cikknek a teljesítéséről;b) előzetesen beleegyezik-e abba, hogy tengeri baleset vagy véletlen esemény esetén a fogadó államok és minden más abban érdekelt tagállam a 12. cikk szerint vizsgálatot folytasson le, abban teljes mértékben részt vegyen vagy abban együttműködjön, és hogy hozzáférést engedélyez-e az ilyen balesetben vagy véletlen eseményben érintett komphajói vagy vízi járművei VDR-jéből nyert információkhoz.2. A tagállamétól eltérő állam lobogója alatt közlekedő komphajók vagy vízi járművek esetében ellenőrzi, hogy a lobogó szerinti állam elfogadta-e a vállalkozásnak az ezen irányelvben foglalt követelmények betartására vonatkozó kötelezettségvállalását.6. cikkÜzembe helyezés előtti különleges szemlék(1) A ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek menetrendszerű üzemeltetésének megkezdése előtt, illetve a 19. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított 12 hónapon belül az előbbi időpontban már menetrendszerűen közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek esetében a fogadó állam egy üzembe helyezés előtti szemlét végez az I. és III. melléklettel összhangban annak érdekében, hogy meggyőződhessen arról, vajon a ro-ro komphajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű megfelel-e a menetrendszerű szolgáltatás biztonságos üzemeltetésére vonatkozó szükséges követelményeknek.(2) Abban az esetben, ha ez a cikk az üzemeltetés megkezdése előtt kerül alkalmazásra, a fogadó állam állapítja meg az üzembe helyezés előtti különleges szemle időpontját, amelyet a 4. és 5. cikk szerinti ellenőrzés elvégzéséhez szükséges bizonyítékok kézhezvételétől számított egy hónapon belül elvégeznek.7. cikkKülönleges rendelkezések(1) Amikor egy ro-ro komphajó vagy egy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű másik menetrendszerű szolgáltatás végzésére készül, az új fogadó állam a lehető legnagyobb mértékig figyelembe veszi az ezen irányelv hatálya alá tartozó korábbi menetrendszerű szolgáltatás bonyolítása kapcsán az adott komphajón vagy vízi járműn korábban elvégzett ellenőrzéseket és szemléket. Amennyiben az új fogadó állam az említett korábbi ellenőrzésekkel és szemlékkel elégedett, és amennyiben azok az új üzemeltetési feltételek szempontjából relevánsak, nincs szükség a 4., 5. és 6. cikk alkalmazására azelőtt, hogy a ro-ro komphajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű megkezdené az új menetrendszerű szolgáltatást.(2) Nincs szükség a 4., 5. és 6. cikk alkalmazására akkor sem, ha egy ennek az irányelvnek megfelelő és az ezen irányelv hatálya alá tartozó, menetrendszerűen közlekedő ro-ro komphajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű egy másik olyan menetrendszerű szolgáltatásra tér át, amelynél az érintett fogadó államok az útvonal jellemzőit hasonlónak ítélik meg, és a fogadó államok mindegyike abban is megegyezik, hogy a ro-ro komphajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű teljesíti a szóban forgó szolgáltatás biztonságos üzemeltetésére vonatkozó követelmények mindegyikét.Az érintett fogadó államok a vállalkozás kérelmére előzetes tájékoztatást adhatnak arról, hogy az útvonaljellemzők hol számítanak hasonlónak.(3) Abban az esetben, ha előre nem látható körülmények miatt a szolgáltatás folytonosságának fenntartása érdekében valamely helyettesítő ro-ro komphajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet kell gyorsan üzembe helyezni, és az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható, a fogadó állam a komphajónak vagy vízi járműnek az üzemeltetés megkezdését engedélyezheti, feltéve hogy:a) a szemle és az okiratok ellenőrzése nem támaszt kétséget aziránt, hogy a ro-ro komphajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű a biztonságos üzemeltetésre vonatkozó szükséges előírásoknak nem felel meg; ésb) a fogadó állam a 4., 5. és 6. cikk szerinti ellenőrzéseket és szemléket egy hónapon belül elvégzi.8. cikkRendszeres egyedi szemlék és egyéb szemlék(1) A fogadó államok minden 12 hónapos időszakban egyszer elvégzik a következőket:- egyedi szemle a III. mellékletnek megfelelően, és- menetrend szerinti üzem során végrehajtott szemle, amelynek célja az I., III. és IV. mellékletben felsoroltak közül elegendő számú tétel vizsgálata ahhoz, hogy a fogadó állam biztos legyen afelől, hogy a komphajó vagy vízi jármű megfelel a biztonságos üzemeltetésére vonatkozó szükséges követelményeknek.E cikk alkalmazásában a 6. cikk szerinti üzembe helyezés előtti, különleges szemle is különleges szemlének minősül.(2) A fogadó állam a III. melléklettel összhangban egyedi szemlét végez, valahányszor az adott ro-ro komphajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű lényeges javításon, építésen vagy átalakításon megy keresztül, ha változik a vállalkozás vezetése vagy a lobogó, illetve más osztályba sorolás esetén. A vállalkozás vezetése vagy a lobogó megváltozása vagy más osztályba sorolás esetén azonban a fogadó állam - a komphajóra vagy vízi járműre vonatkozóan korábban elvégzett ellenőrzések és szemlék figyelembevételével, és amennyiben a változás vagy átsorolás a komphajó vagy vízi jármű biztonságos üzemeltetését nem érinti - a komphajót vagy vízi járművet az e bekezdésben előírt egyedi szemle alól mentesítheti.(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett szemlék az ezen irányelvben foglalt követelményekkel kapcsolatban olyan hiányosságokat támasztanak alá, vagy tárnak fel, amelyek az üzemeltetés tilalmát indokolják, a szemlék összes költségét minden rendes könyvelési időszakban a vállalkozás viseli.9. cikkÉrtesítésA fogadó állam haladéktalanul írásban értesíti a vállalkozásokat a 4., 5., 6. és 8. cikk szerinti ellenőrzések és szemlék eredményéről.10. cikkAz üzemeltetés tilalma(1) A fogadó állam megakadályozza egy ro-ro komphajó vagy egy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű menetrendszerű üzemeltetését:a) ha az nem tudja igazolni a 4. és 5. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelést;b) ha a 6. és 8. cikkben említett szemlék során olyan hiányosságokra derül fény, amelyek életre, a komphajóra vagy a vízi járműre, annak személyzetére és utasaira közvetlen veszélyt jelentenek;c) amennyiben megállapítást nyer, hogy a II. mellékletben felsorolt közösségi jogi eszközöket olyan mértékben sértették meg, ami életre, a komphajóra vagy a vízi járműre, annak személyzetére és utasaira közvetlen veszélyt jelent;d) ha a lobogó szerinti állam nem konzultált a fogadó állammal a 13. cikk (1) vagy (5) bekezdésében említett ügyekről,mindaddig, amíg a fogadó állam meg nem állapítja, hogy a veszélyforrást elhárították, és hogy az irányelvben foglalt követelmények teljesülnek.A fogadó állam írásban értesíti a vállalkozást a ro-ro komphajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű üzemeltetésének tilalmára vonatkozó határozatról, amelyet részletes indoklással lát el.(2) Abban az esetben azonban, ha a ro-ro komphajó vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű már valamely menetrendszerű szolgáltatást nyújt, és hiányosságokat állapítanak meg, a fogadó állam felszólítja a vállalkozást, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a hiányosságok azonnali, vagy meghatározott és ésszerű időn belül történő megszüntetésére, feltéve hogy azok nem jelentenek közvetlen veszélyt a komphajó vagy a vízi jármű, annak személyzetére és utasai biztonságára nézve. A hiányosságok kiküszöbölését követően az érintett fogadó államok ellenőrzik, hogy a hiányosságok megszüntetése kielégítő-e. Ha nem így történt, akkor megtiltják a komphajó vagy a vízi jármű üzemeltetését.(3) A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban olyan alkalmas eljárásokat állapítanak meg és tartanak fenn, amelyek biztosítják a vállalkozásoknak az üzemeltetés tilalmára vonatkozó határozat elleni fellebbezési jogát. A fellebbezéseket sürgősséggel kell elintézni. A fellebbezésnek nincs halasztó hatálya.Az illetékes hatóság a vállalkozást fellebbezési jogáról megfelelően tájékoztatja.(4) A 4., 5. és 6. cikknek egy menetrendszerűen közlekedő ro-ro komphajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű üzemeltetésének megkezdése előtti alkalmazása esetén a hajó üzemeltetését tiltó határozatot az üzembe helyezés előtti egyedi szemléttől számított egy hónapon belül meg kell hozni, és arról a vállalkozást haladéktalanul tájékoztatni kell.11. cikkAz üzembe helyezés előtti és rendszeres egyedi szemlékkel kapcsolatos eljárások(1) Azokat a ro-ro komphajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket, amelyek egyedi szemléje az érintett fogadó állam(ok) megelégedésére történt, e fogadó állam(ok) mentesítheti(k) a 95/21/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdésében leírt kiterjesztett ellenőrzések alól abból az okból, hogy azok egyértelműen az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdésében és V. melléklet A. szakasza 3. pontjában leírt személyszállító vízi járművek osztályába tartoznak.(2) Az ugyanaz a hajó vagy vízi jármű egyedi szemléjében érintett két vagy több tagállam hatóságai egymással együttműködnek. Az egyedi szemléket az érintett állam(ok) képesített ellenőreiből álló csoport végzi. Abban az esetben, ha egy osztályhoz kapcsolódó előírás teljesítésének minőségi értékelésére van szükség, a fogadó államok gondoskodnak arról, hogy a szükséges szakértelem - ahol indokolt, valamely elismert szervezet ellenőrének bevonása révén - képviseltetve legyen a csoportban. Az ellenőrök a hiányosságokat jelentik a fogadó államok hatóságainak. A fogadó államok az információkat továbbítják a lobogó szerinti államnak, amennyiben az a felmérésben nem érintett fogadó állam.(3) Az érintett fogadó állam beleegyezhet abba, hogy egy másik érintett fogadó állam felkérésére szemlét végezzen.(4) Amennyiben a lobogó szerinti állam nem a fogadó állam, a vállalkozás kérelmére a fogadó állam felhívja a másik állam hatóságát, hogy az ezen irányelv szerinti bármely egyedi szemle során képviseltesse magát.(5) A 6. és 8. cikk szerinti szemlék tervezése során a fogadó államok figyelembe veszik az adott komphajó vagy hajó üzemeltetési és karbantartási rendjét.(6) Az egyedi szemlék eredményeiről beszámolót kell készíteni, melynek formája a 16. cikk szerinti eljárásnak megfelelően kerül megállapításra.(7) Ha a 4. cikkben és az 5. cikk (1) bekezdésében foglalt követelmények teljesítésére vonatkozóan a fogadó államok között tartós nézeteltérés támad, bármely, az egyedi szemlében érintett állam hatósága a Bizottságot haladéktalanul értesíti a nézeteltérés okairól.(8) A Bizottság azonnal eljárást kezd annak érdekében, hogy a 16. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően határozatot hozzon.12. cikkBalesetek kivizsgálása(1) Arra vonatkozó belföldi jogrendszerük keretében a tagállamok meghatároznak egy olyan jogi státust, amely számukra és minden ténylegesen érintett tagállam számára lehetővé teszi, hogy egy ro-ro komphajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet érintő tengeri baleset vagy esemény kivizsgálásában részt vegyenek, abban együttműködjenek, vagy - amennyiben a tengeri balesetek kivizsgálásának szabályzata úgy rendelkezik - az ilyen vizsgálatot lefolytassák.(2) A "ténylegesen érintett állam", a "vizsgálatot vezető állam" és a "tengeri baleset" kifejezés jelentése megegyezik az IMO tengeri balesetek kivizsgálásának szabályzatában foglaltakkal.(3) Ha egy ro-ro komphajó vagy egy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű tengeri balesetben érintett, a vizsgálati eljárást annak az államnak kell megindítania, amelynek felségvizein a baleset vagy a véletlen esemény megtörtént, illetve más vizeken történt baleset esetén a komphajó vagy vízi jármű által utoljára érintett tagállamnak. Ez az állam felelős a baleset kivizsgálásért és a ténylegesen érintett államokkal való koordinációért egészen addig, amíg az érintettek közösen meg nem egyeznek abban, hogy melyikük a "vizsgálatot vezető állam".(4) Az ilyen vizsgálatot lefolytató, abban részt vevő vagy együttműködő tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vizsgálatot a leghatékonyabb módon, és - a tengeri balesetek kivizsgálásának szabályzatát is figyelembe véve - a lehető legrövidebb időn belül végezzék el.(5) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ilyen vizsgálatok alapján összeállított jelentéseket a tengeri balesetek kivizsgálásának szabályzata 12.3. pontja szerint nyilvánosságra hozzák, és arról tájékoztassák a Bizottságot.13. cikkKísérő intézkedések(1) A mentesítési bizonyítványokat kiállító vagy elismerő tagállamok együttműködnek az érintett fogadó állammal vagy a lobogó szerinti állam hatóságaival abban, hogy a mentésítések helytállóságával kapcsolatos nézeteltérések az üzembe helyezés előtti egyedi szemlék előtt rendeződjenek.(2) A tagállamok az A.795 (19) IMO-állásfoglalással összhangban hajózást támogató parti rendszert, és egyéb információs rendszereket tartanak fenn a ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek támogatására a menetrendszerű közlekedés, illetve az olyan útszakaszokon a hajózás biztonságos lebonyolítására, amelynek biztonságáért ők felelősek.(3) A 11. cikk (6) bekezdésében megadott vizsgálati jelentésekből minden tagállam másolatokat ad a Bizottságnak, szükség esetén az IMO-azonosítószám feltüntetésével. A Bizottság a 16. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározhatja a többi hajó azonosítására szolgáló azonosítószámok kiosztásának megfelelő módját. Amennyiben a menetrendszerű közlekedésben két vagy több fogadó állam érintett, az adatokat e fogadó államok egyike is benyújthatja. A benyújtott információkból a Bizottság egy adatbázist hoz létre, amelyet naprakészen tart. Az adatbázishoz való hozzáférés feltételeit a 16. cikkben szabályozott eljárás alapján határozzák meg.(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a ro-ro komphajókat vagy a gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket menetrendszerűen kikötőikből vagy kikötőik felé közlekedtető vállalkozások fenn tudjanak tartani és meg tudjanak valósítani egy integrált biztonsági intézkedési rendszert a fedélzeti vészhelyzetek esetére. E célból kihasználják az integrált intézkedési rendszer szerkezetére vonatkozó iránymutatásról szóló A.852 (20) IMO közgyűlési állásfoglalás szolgáltatta keretet. Amennyiben a menetrendszerű közlekedésben két vagy több tagállam érintett, mint fogadó állam, e tagállamok a különböző útvonalakra közösen dolgoznak ki tervet.(5) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy fogadó állam minőségükben a lobogó szerinti állam hatósága a gyorsjáratú vízi járművek szabályzatának 1.9.3. pontjának rendelkezéseivel összhangban teljeskörűen bevonja őket az eljárásba a gyorsjáratú vízi járműre szóló üzemeltetési engedély kibocsátása előtt. Gondoskodnak arról, hogy a helyi körülmények által megkívánt, az emberélet, a természeti erőforrások és a tengerpart védelméhez szükséges üzemeltetési korlátozásokat megállapítsák és betartsák, továbbá intézkedéseket hoznak e korlátozások érvényesítésének biztosítására.14. cikkFogadó államok közötti együttműködésAz ugyanabban a menetrend szerinti szolgáltatásban érintett fogadó államok ezen irányelv alkalmazása során kapcsolatot tartanak egymással.15. cikkTámogató intézkedésekA tagállamok értesítik az ezen irányelv által a Közösség kikötőjétől vagy kikötőjéig menetrendszerű szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra előírt követelményekről azokat a harmadik államokat, amelyek az ezen irányelv hatálya alá eső és egy tagállam kikötője, illetve egy harmadik állam kikötője között üzemelő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek kapcsán a lobogó szerinti állam felelősségével vagy a fogadó államokéhoz hasonló felelősséggel rendelkeznek.16. cikkSzabályozási bizottság(1) A Bizottságot a 93/75/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott szabályozási bizottság segíti.(2) A Bizottság képviselője a meghozandó intézkedésekről tervezetet nyújt be a szabályozási bizottság számára. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül a tervezetet véleményezi. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé.A Tanács minősített többséggel határoz. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított nyolc héten belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedést a Bizottság elfogadja.17. cikkMódosítási eljárásA 16. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően módosíthatók:a) a mellékletek;b) a fogalommeghatározások;c) a közösségi jogi eszközökre történő hivatkozások;d) az IMO-állásfoglalásokra történő hivatkozások;olyan mértékben, amennyire ez a fentieknek a hatályba lépett közösségi vagy IMO intézkedésekkel való összhangba hozásához szükséges, anélkül azonban, hogy ezzel ennek az irányelvnek a hatálya bővülne.A mellékletek a 16. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően akkor is módosíthatók, ha erre az irányelvben megállapított rendelkezések javítása érdekében van szükség, anélkül azonban, hogy ezzel ennek az irányelvnek a hatálya bővülne.18. cikkSzankciókA tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadásra kerülő nemzeti rendelkezések megsértésére vonatkozó szankciórendszert és megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a szankciók alkalmazásra kerüljenek. Az ilyen módon kiszabott szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.19. cikkAlkalmazás(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. december 1-je előtt megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A 4. cikk (1) bekezdése d) pontjának rendelkezései legkésőbb a 61996. IEC-szabvány kihirdetésének időpontját követő 30 hónapon belül, vagy 2001. január 1-jén lépnek hatályba, amelyik időpont a későbbi.(3) Amikor a tagállamok az intézkedéseket elfogadják, azokban a jelen irányelvre hivatkozni kell, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(4) A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.20. cikkAz alkalmazás értékeléseA 19. cikk (1) bekezdésében foglalt időpont után három évvel a Bizottság a tagállamok által a 13. cikk szerint benyújtott információk alapján értékeli jelen irányelv alkalmazását.21. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.22. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1999. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Müller[1] HL C 108., 1998.4.7., 122. o.[2] HL C 407., 1998.12.28., 106. o.[3] Az Európai Parlament 1998. október 7-i véleménye (HL C 328., 1998.10.26., 82. o.), a Tanács 1998. december 21-i közös álláspontja (HL C 49., 1999.2.22., 15. o.) és az Európai Parlament 1999. február 10-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL C 379., 1994.12.31., 8. o.[5] HL L 157., 1995.7.7., 1. o. A legutóbb a 98/42/EK bizottsági irányelvvel (HL L 184., 1998.6.27., 40. o.) módosított irányelv.[6] HL L 319., 1994.12.12., 20. o. A legutóbb a 97/58/EK bizottsági irányelvvel (HL L 274., 1997.10.7., 8. o.) módosított irányelv.[7] HL L 247., 1993.10.5., 19. o. A legutóbb a 98/74/EK bizottsági irányelvvel (HL L 276., 1998.10.13., 7. o.) módosított irányelv.[8] HL L 144., 1998.5.15., 1. o.[9] HL L 320., 1995.12.30., 14. o. A 179/98/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 19., 1998.1.24., 35. o.).--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA VÁLLALKOZÁSOK ÁLTAL TELJESÍTENDŐ KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEKaz 5. cikk (1) bekezdése, valamint a 6. és 8. cikk értelmébenA vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy ro-ro komphajóik és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveik fedélzetén:1. a parancsnok még a komphajó vagy vízi jármű útnak indulása előtt megfelelő adatokkal rendelkezzen a hajózást támogató parti rendszerekről és más olyan információs rendszerekről, amelyek lehetővé teszik a hajóút biztonságos lebonyolítását, továbbá hogy a tagállamok által létrehozott navigációs támogató és információs rendszereket a kapitány használja;2. érvényesüljenek az utasok biztonságára vonatkozó előírásokról szóló átdolgozott iránymutatásokat tartalmazó 699. MSC/körlevél (2)-(6) bekezdésének rendelkezései;3. a fedélzeti munkarendet tartalmazó áttekintést könnyen hozzáférhető helyen helyezzék el, s az tartalmazza:a) a tengeri és kikötői szolgálat rendjét; ésb) az őrszolgálatot teljesítők esetében előírt maximális munkaóraszámot vagy minimális pihenési időt;4. a parancsnokot semmi ne korlátozza olyan döntések meghozatalában, amelyek szakmai megítélése szerint szükségesek a biztonságos navigáció és üzemeltetés szempontjából, különösen kedvezőtlen időjárási és viharos tengeri körülmények között;5. a parancsnok vezessen feljegyzést a navigációs tevékenységekről és olyan eseményekről, amelyek fontosak a hajózás biztonsága szempontjából;6. a hajótesten lévő kapuknak vagy az ezekhez kapcsolódó hajótestlemezeknek a komphajó vagy vízi jármű biztonságát veszélyeztető sérüléseit vagy maradandó deformálódását, illetve az ilyen kapuk biztonsági funkcióinak hiányosságait haladéktalanul jelentsék mind a lobogó szerinti állam, mind pedig a fogadó állam hatóságainak, s a hiányosságokat a hatóságok megelégedésére azonnal hozzák helyre;7. a ro-ro komphajó, illetve a gyorsjáratú személyszállító vízi jármű útjának megkezdése előtt álljon rendelkezésre egy naprakész útiterv. Az útiterv elkészítésének során maradéktalanul figyelembe kell venni az útitervek elkészítésére vonatkozó iránymutatásokról szóló MSC (70)… állásfoglalásban megállapított iránymutatásokat;8. az utasokat tájékoztatják az idős korúak és rokkantak számára rendelkezésre álló szolgáltatásokról és segítségnyújtásról, s ezek a gyengén látók számára is megfelelő formában hozzáférhetők.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETKÖZÖSSÉGI JOGI ESZKÖZÖK LISTÁJAa 10. cikk (1) bekezdés c) pontjának értelmében- A Tanács 1993. szeptember 13-i 93/75/EGK irányelve a Közösség kikötőibe érkező vagy onnan induló, veszélyes vagy szennyező árut szállító hajókra vonatkozó minimumkövetelményekről (HL L 247., 1993.10.5., 19. o.). Legutóbb a 98/74/EK bizottsági irányelvvel (HL L 276., 1998.10.13., 7. o.) módosított irányelv.- A Tanács 1994. november 22-i 94/58/EK irányelve a tengerészek képzésének minimumszintjéről (HL L 319., 1994.12.12., 28. o.). Legutóbb a 98/35/EK irányelvvel (HL L 172., 1998.6.17., 1. o.) módosított irányelv, amennyiben az alkalmazható.- A Tanács 1995. december 8-i 3051/95/EK rendelete a roll-on/roll-off személyhajók (ro-ro komphajók) biztonságos üzemeltetéséről (HL L 320., 1995.12.30., 14. o.). A 179/98/EK bizottsági rendelettel (HL L 19., 1998.1.24., 35. o.) módosított rendelet.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETEGYEDISZEMLE-ELJÁRÁSOKa 6. és 8. cikk értelmében1. Az egyedi szemlék célja annak biztosítása, hogy a jogszabály által előírt, elsősorban az építésre, a hajószerkezet felosztására és stabilitására, a gépekre és az elektromos berendezésekre, a rakományra, a stabilitásra, a tűzvédelemre, az utasok maximális létszámára, az életmentő felszerelésekre és a veszélyes áruk szállítására, a rádió-távközlési és navigációs felszerelésre vonatkozó követelmények teljesüljenek, és e célból, illetve ha szükséges, terjedjenek ki legalább:- a vészüzemi generátor indítására,- a vészvilágítás ellenőrzésére,- a rádióberendezések szükségáramforrásának ellenőrzésére,- a hangosítórendszer tesztelésére,- a tűzoltógyakorlatra, beleértve annak demonstrálását, hogy a személyzet ismeri a tűzoltó készülékek használatát,- a vészhelyzeti tűzoltó szivattyú működtetésére az üzemelő tűzoltó fővezetékre csatlakoztatott két tűzoltó tömlővel,- a kazánok, a fő- és segédgépek üzemanyag-ellátása, továbbá a szellőztetőventilátorok távoli vészleállító vezérlőjének vizsgálatára,- a tűzvédelmi csappantyú helyi és távoli vezérlőjének vizsgálatára,- a tűzjelző- és riasztóberendezés vizsgálatára,- a tűzálló ajtók megfelelő záródásának vizsgálatára,- a fenékárok-szivattyúk működtetésére,- a vízzáró fedélzeti ajtók lezárására; mind helyileg, mind távvezérléssel,- annak demonstrálására, hogy a személyzet rangidős tagjaival ismertették a kárelhárítási tervet,- legalább egy mentőcsónak és egy készenléti mentőcsónak vízre eresztésére, hajtó- és kormánygépük beindításával és vizsgálatával, majd kiemelésükre a vízből fedélzeti helyükre,- annak ellenőrzésére, hogy a mentőcsónakok és készenléti mentőcsónakok megfelelnek-e a leltárnak,- a hajó vagy vízi jármű kormánygépének és segédkormánygépének vizsgálatára.2. Az egyedi szemle kiterjed a terv szerinti fedélzeti karbantartó rendszer ellenőrzésére.3. Az egyedi szemlék arra összpontosítanak, hogy a személyzet tagjai mennyire ismerik és használják a következő előírásokat és eljárásokat: a biztonsági, a vészhelyzeti, a karbantartási, a munkavédelmi, az utasok biztonságára vonatkozó előírásokat, a parancsnoki hídra vonatkozó eljárásokat, valamint a szállítmánnyal és a járművekkel kapcsolatos előírásokat. Ellenőrizni kell, hogy a hajónapló feljegyzései szerint a tengerészek a munkavégzés közös nyelvén a parancsokat és utasításokat megértik-e, és szükség esetén tudnak-e e nyelven parancsot vagy utasítást adni, illetve jelenteni. Ellenőrizni kell a dokumentumokkal alátámasztott, arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a személyzet tagjai képzésben vettek részt, különös tekintettel a következőkre:- tömeg irányítására vonatkozó képzés,- vészhelyzetben működő rendszerek megismerése,- biztonsági képzés az utasterekben az utasoknak, és különösen vészhelyzetben az idős és rokkant személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzet számára,- válságkezelési és arra vonatkozó képzés, hogy vészhelyzetben hogyan kell az emberekkel bánni.Az egyedi szemle kiterjed annak felmérésére is, hogy a szolgálatban töltött munkaidő nem okoz-e indokolatlan kimerültséget elsősorban az őrszolgálatot teljesítő személyzet körében.4. A személyzet tagjainak hozzáértésére vonatkozó, harmadik állam által kiállított tanúsítványok csak akkor ismerhetők el, ha megfelelnek az 1978. évi, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló módosított nemzetközi egyezmény (STCW-Egyezmény) I/10 szabályának.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETIRÁNYMUTATÁS A KÉPESÍTETT ELLENŐRÖKNEK A MENETREND SZERINTI ÁTKELÉS SORÁN NEM TERVEZETT SZEMLÉK ELVÉGZÉSÉHEZa 8. cikk (1) bekezdése értelmében1. Utasokra vonatkozó információkAnnak vizsgálata, hogy az utasok száma nem haladja meg azt a létszámot, amelyre a ro-ro komphajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet (a továbbiakban: hajó) hitelesítették. A utasokra vonatkozó információk nyilvántartására szolgáló rendszer megfelel-e az előírásoknak és azt valóban alkalmazzák-e. Az utasok összlétszámára vonatkozó információ hogyan jut el a parancsnokhoz, és a partra szállás nélkül oda-vissza utazó utasokat hogyan számítják be a visszaút során az utasok összlétszámába.2. Rakományra és stabilitásra vonatkozó információkAnnak vizsgálata, hogy szükség esetén megbízható merülésmércék vannak felszerelve, s azokat használják is. Intézkedéseket hoztak a hajó túlterhelésének elkerülésére, s annak biztosítására, hogy a megfelelő térfelosztási merülésvonal nincs víz alatt. A rakomány és a stabilitás kiértékelését az előírásoknak megfelelően végzik el. A tehergépjárműveket és egyéb rakományt lemérték, valahányszor arra szükség van, s az adatokat a hajóra továbbították a terhelés és a stabilitás értékelése céljából. A riadóterv mindig rendelkezésre áll, és a hajó tisztjeit ellátták a vészhelyzet-kezelési ismereteket tartalmazó kézikönyvekkel.3. Hajózásra alkalmasságMeg kell bizonyosodni a kikötőhely elhagyása előtt arról, hogy a hajó hajózásra alkalmas, nevezetesen olyan eljárással, amely igazolja, hogy a hajótest vízzáró és időjárásálló ajtajai zárva vannak; arról, hogy a járműfedélzeti ajtók mind zárva vannak, mielőtt a hajó elhagyja a kikötőhelyet, vagy csak addig maradnak nyitva, amíg az orr-rakodónyílást be nem zárják, valamint amíg megteszik az orr, a tat és a hajó oldalán található ajtók zárására vonatkozó intézkedéseket, továbbá amíg megbizonyosodnak arról, hogy a jelzőfények és a kamerás figyelőrendszer kijelzi az ajtók állapotát a navigációs hídon. A jelzőfények működésében, különösen az ajtók kapcsolóinál tapasztalható minden fennakadást meg kell állapítani és jelenteni kell.4. Biztonságra vonatkozó bejelentésekA rutinszerű, biztonságra vonatkozó bejelentések formájának vizsgálata és a vészhelyzetre vonatkozó utasítások és javaslatok kihirdetése a megfelelő nyelv(ek)en. A rutinszerű, biztonságra vonatkozó bejelentések az út megkezdésekor elhangzanak, és az utasok számára fenntartott helyeken - beleértve az utasok számára hozzáférhető nyílt fedélzeteket - jól hallhatóak.5. A hajónapló bejegyzéseiA napló vizsgálata annak biztosítása érdekében, hogy a feljegyzések szólnak-e a hajóorr, a tat ajtói és a többi vízzáró és időjárásbiztos ajtó zárásáról, a felosztott szekciók vízzáró ajtóinak próbájáról, a kormánygép vizsgálatáról stb.; hogy a hajónapló tartalmaz ezenfelül a merülésre, a szabadoldalra és a stabilitásra vonatkozó adatokat, továbbá a tengerészek munkavégzésének közös nyelvét.6. Veszélyes árukAnnak vizsgálata, hogy a veszélyes vagy szennyező árukból álló rakományokat a vonatkozó előírások szerint szállítják, különös tekintettel arra, hogy a veszélyes vagy szennyező árukra vonatkozóan a fuvarlevél vagy rakodási terv mellé egy nyilatkozatot mellékeltek, amely feltünteti a rakomány elhelyezését a fedélzeten, illetve hogy az adott szállítmány szállítása engedélyezett-e személyszállító hajókon, s hogy a veszélyes vagy szennyező áruk megfelelően el vannak-e látva jelzéssel, címkével, szabályszerűen vannak-e elrendezve, rögzítve és elkülönítve.A veszélyes és szennyező árukat szállító járművek az előírások szerinti megfelelő jelzéssel vannak ellátva és előírásszerűen vannak rögzítve. Veszélyes és szennyező áruk szállításakor a parton rendelkezésre áll a megfelelő fuvarlevél vagy rakodási terv. A parancsnok tisztában van a 93/75/EGK irányelv szerinti, értesítésre vonatkozó előírással, és a veszélyes vagy szennyező árukat érintő esemény esetében a vészhelyzeti eljárásokra és elsősegélynyújtásra vonatkozó intézkedésekkel. A járműfedélzeteket szellőztető berendezéseket folyamatosan üzemeltetik, illetve nagyobb fokozaton járnak, valahányszor a járművek motorjai működnek. A parancsnoki hídon kijelző mutatja, hogy a járműfedélzet szellőztetése működik.7. Teherszállító járművek rögzítéseA teherszállító járművek rögzítése - például csoportos vagy egyedi kikötések - módjának vizsgálata. Kellő mennyiségű rögzítési pont áll-e rendelkezésre. A teherszállító járművek rögzítésére vonatkozó rendelkezések arra az esetre, ha az időjárás kedvezőtlenre fordul, vagy ez várható. Lehetőség szerint buszok és motorkerékpárok rögzítése. A hajó rendelkezik-e szállítmányrögzítési kézikönyvvel.8. JárműfedélzetekVizsgálják, hogy a speciális rakományokat és ro-ro raktereket őrzik-e, vagy kamerafigyelő rendszerrel figyelemmel kísérik-e, így észlelhető a járművek elmozdulása rossz időjárás esetén, vagy illetéktelen személyek raktérben tartozódása. A tűzbiztos ajtókat és bejáratokat zárva tartják-e, és helyeztek-e el jelzéseket az utasok távoltartására a járműfedélzettől, amíg a hajó a tengeren van.9. Vízzáró ajtók zárásaVizsgálják, hogy a hajó üzemeltetési utasításaiban megállapított, a térfelosztási vízzáró ajtókra vonatkozó előírásokat betartják-e, végrehajtják-e az előírt gyakorlatokat. A vízzáró ajtók parancsnoki hídi ellenőrző rendszerét lehetőség szerint "helyben" ellenőrzik. Az ajtókat zárva tartják-e korlátozott látási viszonyok és veszélyt jelentő feltételek között. A személyzetet kellőképpen kioktatták-e az ajtók helyes kezelésére, és tisztában vannak-e a helytelen használat veszélyeivel.10. TűzoltóőrjáratMeg kell győződni arról, hogy hatékony tűzoltó-őrszolgálatot tartanak fenn, és a tűz keletkezése idejében megállapítható-e. Ennek ki kell terjednie a speciális besorolású helyiségekre, ahol nincs felszerelve rögzített tűzjelző és riasztóberendezés, úgy, hogy e helyiségeket az őrjárat a 8. pontban leírtak szerint rendszeresen ellenőrzi.11. Kommunikáció vészhelyzet eseténA személyzeti jegyzékkel összhangban a személyzet megfelelő létszámban áll-e rendelkezésre vészhelyzet esetén az utasok segítségére, és a személyzet e tagjai könnyen azonosíthatók-e és képesek-e kommunikálni az utasokkal vészhelyzet esetén, figyelembe véve a következő tényezők megfelelő kombinációját:a) az adott útvonalon szállított utasok többségének nemzetisége szerinti nyelv vagy nyelvek;b) annak valószínűsége, hogy az elemi angol szókincs használatának képessége alapvető utasítások esetén kommunikációs lehetőséget teremt a segítségre szoruló utassal, függetlenül attól, hogy az utas és a hajószemélyzet tagja beszél-e közös nyelvet;c) annak lehetősége, hogy vészhelyzetben, amikor szóbeli kommunikációra nincs lehetőség, valamely más módon kommunikáljanak (pl. szemléltetéssel, kézjelekkel, vagy annak a helynek a megmutatásával, ahol az utasítások fellelhetők, továbbá a gyülekezőhelyek, az életmentő eszközök vagy a menekülési útvonalak megmutatásával);d) az utasok anyanyelvükön vagy anyanyelveiken történő tájékoztatásának szintje a biztonsági utasításokról;e) azok a nyelvek, amelyeken vészhelyzet vagy gyakorlat esetén a mentésre vonatkozóan bejelentéseket lehet tenni az utasok tájékoztatására, illetve az utasokat segítő hajószemélyzet tagjainak támogatására.12. A munkavégzés közös nyelve a személyzet tagjai közöttAnnak vizsgálata, hogy megállapítottak-e egy munkanyelvet annak érdekében, hogy a személyzet hatékonyan tudjon fellépni biztonsági kérdésekben, továbbá annak vizsgálata, hogy a munkavégzés adott nyelvét bejegyezték-e a hajónaplóba.13. Biztonsági felszerelésekAnnak vizsgálata, hogy karbantartják-e az életmentő és tűzoltó berendezéseket, beleértve a tűzbiztos ajtókat és a strukturális tűzvédelem más, könnyen ellenőrizhető elemeit. A tűzvédelmi tervek állandóan ki vannak-e függesztve, vagy ezzel egyenértékű információkat tartalmazó kézikönyvekről gondoskodnak-e a hajó tisztjeinek tájékoztatása céljára. Megfelelő-e az életmentő mellények elhelyezése, és könnyen beazonosítható-e a gyermekek számára készült életmentő mellények helye. A járművek rakományai nem akadályozzák-e a járműfedélzeten található tűzjelző berendezések, vészelzárók, a viharszelepek vezérlésének stb. működését.14. Navigációs és rádióberendezésekAnnak vizsgálata, hogy a navigációs és rádió-hírközlési berendezések, beleértve a vészhelyzeti helyzetjelző rádióbójákat (EPIRB), működőképesek-e.15. Helyettesítő vészvilágításAnnak vizsgálata, hogy helyettesítő vészvilágítás - ha az az előírások szerint szükséges - fel van-e szerelve, és vezetnek-e feljegyzést a hiányosságokról.16. Menekülési útvonalakAnnak vizsgálata, hogy a menekülési útvonalak az érvényes előírások szerint jelezve vannak-e, és megvilágításuk biztosítva van-e mind a fő-, mind a vészáramforrásokból. Milyen intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a járművek a menekülési útvonalakat ne zárják el, ha a menekülési útvonalak keresztülhaladnak a járműfedélzeteken, vagy érintik azokat. Szabadon hagyták-e a vészkijáratokat, főként a vámmentes boltok vészkijáratát, amelyet a tapasztalatok alapján gyakran zsúfolnak tele áruval.17. Üzemi kézikönyvAnnak vizsgálata, hogy az üzemi kézikönyv példányait átadták-e a parancsnoknak és minden rangidős tisztnek, és további példányok hozzáférhetők-e a személyzet minden tagja számára. Készültek-e ellenőrzési listák a tengeri útra való felkészüléshez és egyéb műveletekhez.18. Géptér tisztaságaAnnak vizsgálata, hogy a gépteret a karbantartási eljárásokkal összhangban tisztán tartják-e.19. Hulladék eltávolításaAnnak vizsgálata, hogy a hulladék kezelésére és eltávolítására hozott rendelkezések kielégítőek-e.20. Terv szerinti karbantartásMinden vállalkozásnak rendelkeznie kell a tervszerű karbantartási rendszerre vonatkozó előírásokkal, amelyek kiterjednek minden biztonságilag fontos területre, beleértve az orr- és tatrészi kapukat és oldalsó nyílászárókat, az ezekre vonatkozó zárási előírásokat, továbbá a géptér karbantartását és a biztonsági felszereléseket. Minden terület vonatkozásában rendelkezésre kell állnia egy, a rendszeres vizsgálatra vonatkozó tervnek a biztonság lehető legmagasabb szintjének biztosítása érdekében. Eljárásokat kell megállapítani a hibák feljegyzésére, és annak igazolására, hogy azokat szabályszerűen kijavították azért, hogy ezáltal a parancsnoknak és a parton a vállalkozás vezetésében kijelölt személynek tudomása legyen a hibákról, és meghatározott időn belül értesüljön arról, hogy azokat mikor hozták helyre. A belső és külső orrkapu zárására vonatkozó időszakos ellenőrzések rendelkezéseinek ki kell terjedniük a jelzőműszerekre, megfigyelőberendezésekre, és minden fedélzeti vízlefolyó nyílásra az orr-rakodónyílás és a belső kapu közötti térben, továbbá különösképpen a zárómechanizmusokra és az azokhoz kapcsolódó hidraulikus rendszerekre.21. UtazásAz utazás során meg kell vizsgálni, hogy az utasok létszáma nem haladja-e meg a maximális utaslétszámot, beleértve az ülőhelyek hozzáférhetőségét, és a közlekedési útvonalak, a lépcsők és vészkijáratok csomagok és ülőhelyet nem találó utasok általi elzárását. Ellenőrizni kell azt is, hogy a járműfedélzetet elhagyják-e az utasok, mielőtt a hajó útnak indul, s nem mehetnek vissza közvetlenül a kikötést megelőző időpontig.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETA KÉPESÍTETT ELLENŐRÖK KÉPESÍTÉSÉNEK ÉS FÜGGETLENSÉGÉNEK KRITÉRIUMAIa 2. cikk r) pontja értelmében1. A képesített ellenőrök számára a tagállam illetékes hatóság engedélyezi a 6. cikkben említett egyedi szemlék elvégzését.2. A következők közül a képesített ellenőr: vagyvagy:- legalább egy évig állt szolgálatban valamely tagállam illetékes hatóságánál mint a lobogó szerinti állam vizsgálatokat végző és bizonyítványokat kiállító ellenőre, összhangban az 1974. évi SOLAS-egyezménnyel,- és rendelkezik:a) parancsnoki képesítési bizonyítvánnyal, amely lehetővé teszi egy 1600 BRT vagy annál nagyobb hajó parancsnokságának betöltését (lásd az STCW II/2 szabályát); vagyb) gépüzem-vezetői képesítési bizonyítvánnyal, amely lehetővé teszi a feladat betöltését egy olyan hajón, amelynek főgép-teljesítménye legalább 3000 kW (lásd az STCW III/2 szabályát); vagyc) egy tagállamban hajótervezőként, gépészmérnökként vagy a tengeri hajózás terén mérnökként vizsgát tett, s ilyen területen legalább ötéves munkatapasztalatot szerzett;- az a) és b) pont szerinti képesített ellenőr legalább ötéves tengeri szolgálattal rendelkezik fedélzeti vagy géptiszti minőségben,vagy:- rendelkezik valamely tagállamban az adott szakterületen megszerzett felsőfokú oklevéllel vagy azzal egyenértékű képzéssel, és- valamely tagállamban hajóbiztonsági ellenőröket képző iskolában képzésben vett részt, és- legalább két évig állt szolgálatban valamely tagállam illetékes hatóságánál mint a lobogó szerinti állam vizsgálatokat végző és bizonyítványokat kiállító ellenőre, összhangban az 1974. évi SOLAS-egyezménnyel.3. A képesített ellenőröknek mind szóban, mind írásban tudniuk kell kommunikálni a tengerészekkel a tengeren leggyakrabban beszélt nyelven.4. A képesített ellenőrök megfelelő ismeretekkel rendelkeznek az 1974. évi SOLAS-egyezmény rendelkezéseiről és az ezen irányelvben leírt vonatkozó eljárásokról.5. Az egyedi szemléket végző képesített ellenőröknek nem lehet kereskedelmi érdekeltségük sem az érintett vállalkozásban, sem az érintett fogadó államba vagy államból menetrendszerű szolgáltatást üzemeltető más vállalkozásokban, sem az ellenőrzött ro-ro komphajókban vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművekben, továbbá a képesített ellenőr nem állhat alkalmazásban, és nem vállalhat megbízást olyan nem kormányzati szervezetnél, amely törvény által előírt vagy osztályozási vizsgálatokat végez, illetve bizonyítványokat ad ki ro-ro komphajókra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre.6. A fenti kritériumoknak meg nem felelő ellenőrök akkor is elismerhetők, ha a 95/21/EK irányelv elfogadásának időpontjában az illetékes hatóság őket törvény által előírt vizsgálatok elvégzésére vagy a kikötő szerinti állam hatósága általi ellenőrzések elvégzésére alkalmazta.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1972. december 6.) a cukorrépa-vetőmag, a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vetőburgonya forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i irányelvek, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 1969. június 30-i irányelv, valamint a zöldségvetőmag forgalmazásáról szóló, illetve a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló 1970. szeptember 29-i irányelvek módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31972L0418

Hivatalos Lap L 287 , 26/12/1972 o. 0022 - 0030 dán különkiadás sorozat I fejezet 1972(9-28.12) o. 0016  angol különkiadás sorozat I fejezet 1972(9-28.12) o. 0020  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 33 o. 0039  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 6 o. 0144  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 6 o. 0144  finn különkiadás fejezet 3 kötet 5 o. 0040  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 5 o. 0040

		A Tanács irányelve(1972. december 6.)a cukorrépa-vetőmag, a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vetőburgonya forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i irányelvek, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 1969. június 30-i irányelv, valamint a zöldségvetőmag forgalmazásáról szóló, illetve a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló 1970. szeptember 29-i irányelvek módosításáról(72/418/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel az alábbiakban részletezett okok miatt az alábbiakban felsorolt és legutóbb az 1972. július 20-i irányelvvel [1] módosított irányelvek bizonyos rendelkezéseit módosítani kell: a cukorrépa-vetőmag [2], a takarmánynövény-vetőmagok [3], a gabonavetőmagok [4], a vetőburgonya [5] forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i tanácsi irányelvek; az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 1969. június 30-i tanácsi irányelv [6]; a zöldségvetőmag forgalmazásáról szóló [7], illetve a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről [8] szóló, 1970. szeptember 29-i tanácsi irányelvek;mivel szükséges előírni, hogy bizonyos körülmények között az elit vetőmagot és növényeket megelőző generációhoz tartozó, a különböző tagállamokban történő forgalmazásra engedélyezett és a fent említett irányelveknek megfelelő nemesített vetőmagokra a tagállamok között többé ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások;mivel a fent említett irányelvekben előírt eljárás alkalmazása az elit vetőmagok és növények, illetve a minősített vetőmagok és növények ellátásában mutatkozó átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében azt mutatta, hogy ezek a nehézségek könnyebben leküzdhetők volnának, ha nemcsak a rosszabb minőségű vetőmagokat és növényeket, de a közös fajtajegyzékben vagy a nemzeti fajtajegyzékben nem szereplő fajták vetőmagjait és növényeit is engedélyeznék;mivel a fent említett irányelvek alkalmazása nehézségeket okozott a különböző tagállamokban a vetőmagok és a növények importálása során, mivel a tagállamok mindegyikében különbözőek az importőr számára előírt megnevezések, mivel ennek megfelelően ezeket a megnevezéseket egységesíteni kell;mivel a fent említett irányelvekben felsorolt bizonyos vetőmagtermő fajok címkéjén kötelezően feltüntetendő adatokat, különösen a mennyiségre vonatkozó adatokat módosítani kell, és a csomag belsejében elhelyezett dokumentum helyett valamennyi fajra vonatkozóan öntapadós címke használatát kell elfogadni;mivel a dísznövények termesztésére szánt vetőmagokat ki kell vonni a gabonavetőmag forgalmazásáról szóló irányelv alkalmazása alól, mint a többi hasonló irányelv esetében;mivel a vetőburgonya forgalmazásáról szóló irányelvben a csomagolásra és osztályozásra vonatkozó rendelkezések bizonyos módosításokra szorulnak; mivel az előírt vizsgálatokat ki kell terjeszteni bizonyos károsító és veszélyes szervezetekre;mivel szükségessé vált az 1975-ig tartó átmeneti időszak során nemzeti szinten engedélyezni az olyan alapvető zöldségvetőmag fajtákat, amelyeket nemzeti vagy közösségi szinten hivatalosan nem fogadtak el; mivel továbbá 1977-től kezdődően lehetővé kell tenni, hogy a fajták mindenféle engedélyezése a hivatalos vizsgálatok eredményeitől függjön;mivel a zöldségvetőmag forgalmazásáról szóló irányelv hatálya alá tartozó bizonyos fajok vetőmagjai egyes tagállamok számára nem bírnak jelentőséggel, jóllehet elenyésző mennyiségben ezek termesztése vagy legalább forgalmazása ezen tagállamok területén is folyik; mivel ennek megfelelően bizonyos fajokat ki kell vonni az irányelv alkalmazása alól, és a tagállamokat mentesíteni kell az irányelv ezen fajok vetőmagjára történő alkalmazásának kötelezettsége alól;mivel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló irányelvben megállapítottaktól eltérő elveknek megfelelően 1972. július 1-jét megelőzően engedélyezett valamennyi fajta tekintetében az ezekhez a fajtákhoz tartozó vetőmagok és növények forgalmazásának lehetővé tételéhez elegendően hosszú időszakra van szükség,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA cukorrépa-vetőmag forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mondat második része helyébe a következő szöveg lép:"Erre a dokumentumra nincs szükség, ha a csomagoláson letörölhetetlen nyomtatással feltüntették ezeket az információkat, vagy ha az a) pontban megállapított rendelkezésekkel összhangban öntapadós címkét használnak."2. A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 3. cikk (3) bekezdésének a) pontja rendelkezéseivel összhangban kivételeket határoztak meg, biztosítaniuk kell, hogy az elit vetőmagot megelőző generációkhoz tartozó nemesített vetőmagokra ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások, tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően,a) ha azokat az illetékes minősítő hatóság hivatalosan ellenőrizte az elit vetőmagok minősítésére alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;b) ha azokat az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfelelően csomagolták; valamintc) ha a csomagoláson hatósági címke található, legalább az alábbi adatok feltüntetésével:- a minősítő hatóság és a tagállam megnevezése vagy ezek megkülönböztető rövidítése- a tétel referenciaszáma- faj- fajta- a "szuperelit vetőmag" megjelölés- a "minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmagot megelőző generációk száma.A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal."3. A 17. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elit vetőmagok, illetve a minősített vetőmagok általános kínálatában egy vagy több tagállamban jelentkező, és a Közösségen belül le nem küzdhető átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében egy vagy több tagállam számára a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban engedélyezni lehet meghatározott időre kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőmagok, vagy a "mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében", illetve saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőmagfajták forgalmazását."4. A 19. cikk új számozása 19. cikk (1) bekezdés.5. A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(2) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a más tagállamból vagy harmadik országból érkező, 2 kg-ot meghaladó mennyiségű vetőmag forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:a) fajb) fajtac) kategóriad) előállító ország és a hivatalos ellenőrző hatóságe) feladó országf) importőrg) a vetőmag mennyisége.Ezen adatok feltüntetésének módját a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni."6. A III. melléklet A. 8. pontja helyébe a következő szöveg lép."8. A közölt nettó vagy bruttó súly, vagy a vetőmagok közölt darabszáma."2. cikkA takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.2. A 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mondat második része helyébe a következő szöveg lép:"Erre a dokumentumra nincs szükség, ha a csomagoláson letörölhetetlen nyomtatással feltüntették ezeket az információkat, vagy ha az a) pontban megállapított rendelkezésekkel összhangban öntapadós címkét használnak."3. A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 3. cikk (5) bekezdésének a) pontja rendelkezéseivel összhangban kivételeket határoztak meg, biztosítaniuk kell, hogy az elit vetőmagot megelőző generációkhoz tartozó nemesített vetőmagokra ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások, tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően,a) ha azokat az illetékes minősítő hatóság hivatalosan ellenőrizte az elit vetőmagok minősítésére alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;b) ha azokat az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfelelően csomagolták; valamintc) ha a csomagoláson hatósági címke található, legalább az alábbi adatok feltüntetésével:- a minősítő hatóság és a tagállam vagy ezek megkülönböztető rövidítése- a tétel referenciaszáma- faj- fajta- a "szuperelit vetőmag" megjelölés- az első generációs "minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmagot megelőző generációk száma.A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal."4. A 17. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elit vetőmagok, minősített vetőmagok és kereskedelmi vetőmagok általános kínálatában egy vagy több tagállamban jelentkező, és a Közösségen belül le nem küzdhető átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében egy vagy több tagállam számára a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban engedélyezni lehet meghatározott időre kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőmagok, vagy a "mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében", illetve saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőmagfajták forgalmazását."5. A 19. cikk új számozása 19. cikk (1) bekezdés.6. A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(2) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a más tagállamból vagy harmadik országból érkező, 2 kg-ot meghaladó mennyiségű vetőmag forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:a) fajb) fajtac) kategóriad) előállító ország és a hivatalos ellenőrző hatóságe) feladó országf) importőrg) a vetőmag mennyisége.Ezen adatok feltüntetésének módját a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni."3. cikkA gabonavetőmag forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk (1) bekezdésének A. szakaszában a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:"A. Gabonafélék: az alábbiakban felsorolt nem dísznövény jellegű mezőgazdasági vagy kertészeti termelésre szánt fajokhoz tartozó növények:"2. A 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mondat második része helyébe a következő szöveg lép:"Erre a dokumentumra nincs szükség, ha a csomagoláson letörölhetetlen nyomtatással feltüntették ezeket az információkat, vagy ha az a) pontban megállapított rendelkezésekkel összhangban öntapadós címkét használnak."3. A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 3. cikk (4) bekezdésének a) pontja rendelkezéseivel összhangban kivételeket határoztak meg, biztosítaniuk kell, hogy az elit vetőmagot megelőző generációkhoz tartozó nemesített vetőmagokra ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások, tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően,a) ha azokat az illetékes minősítő hatóság hivatalosan ellenőrizte az elit vetőmagok minősítésére alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;b) ha azokat az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfelelően csomagolták; valamintc) ha a csomagoláson hatósági címke található, legalább az alábbi adatok feltüntetésével:- a minősítő hatóság és a tagállam, vagy ezek megkülönböztető rövidítése- a tétel referenciaszáma- faj- fajta- a "szuperelit vetőmag" megjelölés- a "minősített vetőmag", illetve az "első generációs minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmagot megelőző generációk száma.A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal."4. A 17. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elit vetőmagok, illetve a valamennyi kategóriába tartozó minősített vetőmagok általános kínálatában egy vagy több tagállamban jelentkező, és a Közösségen belül le nem küzdhető átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében egy vagy több tagállam számára a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban engedélyezni lehet meghatározott időre kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőmagok, vagy a "mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében", illetve saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőmagfajták forgalmazását."5. A 19. cikk új számozása 19. cikk (1) bekezdés.6. A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(2) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a más tagállamból vagy harmadik országból érkező, 2 kg-ot meghaladó mennyiségű vetőmag forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:a) fajb) fajtac) kategóriad) előállító ország és a hivatalos ellenőrző hatóságe) feladó országf) importőrg) a vetőmag mennyisége.Ezen adatok feltüntetésének módját a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni."7. A IV. melléklet A. a) 8. pontja helyébe a következő szöveg lép."8. A közölt nettó vagy bruttó súly, vagy a vetőmagok közölt darabszáma."8. A IV. melléklet A. b) 5. pontja helyébe a következő szöveg lép."5. A közölt nettó vagy bruttó súly, vagy a vetőmagok közölt darabszáma."4. cikkA vetőburgonya forgalmazásáról szóló 1966. június 14-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 7. cikk (1) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép."Az olyan gumók esetében, amelyek nagy méretüknél fogva nem férnek át egy 35 x 35 mm-es négyzethálón, a felső és alsó mérethatárokat az 5 többszöröseként kell kifejezni."2. A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(4) A tagállamoka) alkalmazhatják az (1) bekezdés első mondatának második részében foglalt rendelkezéseket az ott nem említett fajtákra;b) növelhetik a megengedett maximális méretbeli eltérést az egy tételben szereplő gumók között."3. A 8. cikk (1) bekezdésének szövege helyébe a következő szöveg lép:"(1) A tagállamoknak előírják, hogy az elit vetőburgonyát és a minősített vetőburgonyát kizárólag megfelelően homogén tételekben és fémzárolt, a 9. és 10. cikkben előírt fémzárral és jelöléssel ellátott zárt csomagokban vagy tárolóedényekben lehessen forgalomba hozni. A csomagolásnak újnak kell lennie; a tárolóedénynek tisztának kell lenniük."4. A 9. cikk (1) bekezdése a "csomagok" szó után az "és tárolóedények" szavakkal, a "tárolóedény" szó előtt pedig a "csomag vagy" szavakkal egészül ki.5. A 10. cikk (1) bekezdésében a "csomagok" szó után az "és tárolóedények" szavakkal egészül ki, a 11. cikkben pedig a "tárolóedények" szavak előtt a "csomagok vagy" szavakkal egészül ki.6. A 12. cikkben az "a tárolóedényen vagy annak belsejében" szavak helyébe az "a csomagoláson vagy annak belsejében, illetve a tárolóedényen" kifejezés lép.7. A 13. cikk (1) bekezdésében a "tárolóedények" szó előtt a "csomagok vagy" szavakkal egészül ki.8. A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(4) Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 3. cikk (2) bekezdése B. részének a) pontja rendelkezéseivel összhangban kivételeket határoztak meg, biztosítaniuk kell, hogy az elit vetőburgonyát megelőző generációkhoz tartozó nemesített vetőburgonyára ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások, tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően,a) ha azokat az illetékes minősítő hatóság hivatalosan ellenőrizte az elit vetőburgonya minősítésére alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;b) ha azokat az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfelelő csomagokban vagy tárolóedényekben csomagolták; valamintc) ha a csomagoláson vagy tárolóedényen hatósági címke található, legalább az alábbi adatok feltüntetésével:- a minősítő hatóság és a tagállam megnevezése vagy ezek megkülönböztető rövidítése- a termelő azonosítószáma vagy a tétel referenciaszáma- faj- fajta- a "szuperelit vetőburgonya" megjelölés.A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal."9. A 16. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elit vetőburgonya, illetve a minősített vetőburgonya általános kínálatában egy vagy több tagállamban jelentkező, és a Közösségen belül le nem küzdhető átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében egy vagy több tagállam számára a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban engedélyezni lehet meghatározott időre kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőburgonya, vagy a "mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében", illetve saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőburgonya fajták forgalmazását."10. A 18. cikk új számozása 18. cikk (1) bekezdés.11. A 18. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(2) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a más tagállamból vagy harmadik országból érkező vetőburgonya forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:a) fajb) fajtac) kategóriad) előállító ország és ellenőrző hatóságe) feladó országf) importőrg) a vetőburgonya mennyisége.Ezen adatok feltüntetésének módját a 19. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni."12. Az I. melléklet a következő pontokkal egészül ki:"5. A termesztésre használt terület nem lehet Heterodera rostochiensis Woll. által fertőzött.6. A növénynek mentesnek kell lenni az alábbiaktóla) Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc.;b) Corynebacterium sepedonicum (Spieck. és Kotth.) Skapt. és Burkh."13. A II. melléklet a "Tűréshatárok" szó előtt egy "A." betűvel egészül ki.14. A II. melléklet a következő szöveggel egészül ki:"B. A vetőburgonyának mentesnek kell lenni az alábbiaktól: Heterodera rostochiensis, Synchytrium endobioticum, Corynebacterium sepedonicum és Pseudomonas solanacearum."5. cikkAz olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 1969. június 30-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mondat második része helyébe a következő szöveg lép:"Erre a dokumentumra nincs szükség, ha a csomagoláson letörölhetetlen nyomtatással feltüntették ezeket az információkat, vagy ha az a) pontban megállapított rendelkezésekkel összhangban öntapadós címkét használnak."2. A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 3. cikk (5) bekezdésének a) pontja rendelkezéseivel összhangban kivételeket határoztak meg, biztosítaniuk kell, hogy az elit vetőmagot megelőző generációkhoz tartozó nemesített vetőmagokra ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások, tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően,a) ha azokat az illetékes minősítő hatóság hivatalosan ellenőrizte az elit vetőmagok minősítésére alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;b) ha azokat az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfelelően csomagolták; valamintc) ha a csomagoláson hatósági címke található, legalább az alábbi adatok feltüntetésével:- a minősítő hatóság és a tagállam megnevezése vagy ezek megkülönböztető rövidítése- a tétel referenciaszáma- faj- fajta- a "szuperelit vetőmag" megjelölés- a "minősített vetőmag", illetve az "első generációs minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmagot megelőző generációk száma.A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal."3. A 16. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elit vetőmagok, illetve a valamennyi kategóriába tartozó minősített vetőmagok vagy a kereskedelmi vetőmagok általános kínálatában egy vagy több tagállamban jelentkező, és a Közösségen belül le nem küzdhető átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében egy vagy több tagállam számára a 20. cikkben megállapított eljárással összhangban engedélyezni lehet meghatározott időre kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőmagok, vagy a "mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében", illetve saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőmagfajták forgalmazását."4. A 18. cikk új számozása 18. cikk (1) bekezdés.5. A 18. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:"(2) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a más tagállamból vagy harmadik országból érkező, 2 kg-ot meghaladó mennyiségű vetőmag forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:a) fajb) fajtac) kategóriad) előállító ország és a hivatalos ellenőrző hatóságe) feladó országf) importőrg) a vetőmag mennyisége.Ezen adatok feltüntetésének módját a 20. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni."6. cikkA zöldségvetőmag forgalmazásáról szóló 1970. szeptember 29-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. cikk (1) bekezdésének A szakaszában az alábbi fajokra történő utalást el kell hagyni:"Zea mays convar. microsperma (Koern.) Pattogatni való kukorica""Zea mays convar. saccharata (Koern.) Csemegekukorica."2. A 2. cikk (1) bekezdése F. szakaszának a) pontjában a "csemegekukorica és pattogatni való kukorica" szavakat el kell hagyni.3. A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"1977. július 1-jétől a 40. cikkben megállapított eljárással összhangban előírható, hogy bizonyos meghatározott időponttól kezdődően egyes zöldségfajok fajtáit kizárólag hivatalos vizsgálatok alapján lehessen elfogadni."4. A 9. cikk szövegének helyébe a következő szöveg lép:"9. cikk(1) A tagállamok az ennek az irányelvnek az elvein alapuló további vizsgálatok elvégzése nélkül is elfogadhatnak olyan fajtákat, amelyeket területükön 1972. július 1-jét megelőzően engedélyeztek, ha a korábbi vizsgálatok alapján nyilvánvaló, hogy a fajták megkülönböztethetők, stabilak és megfelelően egységesek. Legkésőbb 1975. június 30-ig el kell végezni a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban rögzített tulajdonságok vizsgálatát.(2) A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak biztosítására, hogy legkésőbb 1980. június 30-ig a nem az ebben az irányelvben foglalt elvekkel összhangban engedélyezett fajták hivatalos engedélyezése lejárjon, amennyiben az említett időpontig a szóban forgó fajtákat elismerték ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban.(3) A 3. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseitől függetlenül a tagállamok 1975. június 30-ig engedélyezhetik a hivatalosan nem elismert standard vetőmagfajtáknak a területükön történő forgalmazását abban az esetben, ha az ezekhez a fajtákhoz tartozó vetőmagokat területükön 1972. július 1-jét megelőzően forgalmazták."5. A 11. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"Kérésre közölniük kell továbbá a különleges tulajdonságok leírását, amelyek lehetővé teszik a fajta megkülönböztetését más hasonló fajtáktól."6. A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"A tagállamokban 1972. július 1-jét megelőzően engedélyezett fajták elfogadása legkésőbb 1982. június 30-ig érvényes."7. A 16. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 17. cikkben említett kihirdetést követő két hónapos időszak leteltét követően az ebben az irányelvben foglalt, illetve az ebben az irányelvben foglaltaknak megfelelő rendelkezésekkel összhangban elfogadott fajták vetőmagjára a fajtával kapcsolatos semmiféle forgalmazási korlátozás ne vonatkozzon."8. A 17. cikk első mondatában a "vetőmag" szó után "két hónapos időszak leteltét követően" kifejezéssel egészül ki.9. A 26. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mondat második fele helyébe a következő szöveg lép:"Erre a dokumentumra nincs szükség, ha a csomagoláson letörölhetetlen nyomtatással feltüntették ezeket az információkat, vagy ha az a) pontban megállapított rendelkezésekkel összhangban öntapadós címkét használnak."10. A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 20. cikk (4) bekezdésének a) pontja rendelkezéseivel összhangban kivételeket határoztak meg, biztosítaniuk kell, hogy az elit vetőmagot megelőző generációkhoz tartozó nemesített vetőmagokra ne vonatkozzanak forgalmazási korlátozások, tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően,a) ha azokat az illetékes minősítő hatóság hivatalosan ellenőrizte az elit vetőmagok minősítésére alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban;b) ha azokat az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfelelően csomagolták; valamintc) ha a csomagoláson hatósági címke található, legalább az alábbi adatok feltüntetésével:- a minősítő hatóság és a tagállam megnevezése vagy ezek megkülönböztető rövidítése- a tétel referenciaszáma- faj- fajta- a "szuperelit vetőmag" megjelölés- a "minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmagot megelőző generációk száma.A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal."11. A 33. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Az elit vetőmagok, minősített vetőmagok, illetve a standard vetőmagok általános kínálatában egy vagy több tagállamban jelentkező, és a Közösségen belül le nem küzdhető átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében, egy vagy több tagállam számára a 40. cikkben megállapított eljárással összhangban engedélyezni lehet meghatározott időre kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőmagok, vagy a "mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében", illetve vagy saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőmagfajták forgalmazását."12. A 35. cikk új számozása 35. cikk (1) bekezdés.13. A 35. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(2) A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a más tagállamból vagy harmadik országból érkező, 2 kg-ot meghaladó mennyiségű vetőmag forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:a) fajb) fajtac) kategóriad) előállító ország és a hivatalos ellenőrző hatóságe) feladó országf) importőrg) a vetőmag mennyisége.Ezen adatok feltüntetésének módját a 40. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni."14. A 37. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"A c) pontban megállapított kötelezettség kizárólag termelőkre vonatkozik."15. A 42. cikk szövege helyébe a következő szöveg lép:"42. cikkValamely tagállam kérésére, amelyre a 40. cikkben előírt rendelkezések vonatkoznak, az illető tagállam egészében vagy részben mentesíthető az ebben az irányelvben foglalt rendelkezések alkalmazására vonatkozó kötelezettség alól, kivéve, ha ez ellentétes lenne a 16. cikk (1) bekezdésében és a 30. cikk (1) bekezdésének megállapított rendelkezésekkel:a) az alábbi fajok vonatkozásában:TurbolyaSpárgaMángoldTakarmánykáposztaKarfiolBrokkoliCikóriaGörögdinnyeÉdesköményFeketegyökér;b) a területén rendes körülmények között nem szaporított vagy forgalmazott egyéb fajok vonatkozásában."16. A II. és III. mellékletekben a Zea mays convar. microsperma és convar. saccharata fajokra történő valamennyi utalást el kell hagyni.17. A IV. melléklet A. része a) 9. pontja helyébe a következő szöveg lép:"9. Közölt nettó vagy bruttó súly, illetve a vetőmagok közölt darabszáma."18. A IV. melléklet B. része a) 3. pontja a következőképpen módosul:"A fémzárolás éve és hónapja; kis csomagolási egységek esetén a fémzárolás éve."19. A IV. melléklet B. része a) 9. pontjában a "legfeljebb 100 g-ig" szavakat el kell hagyni.20. A IV. melléklet B. része a) 10. pontja helyébe a következő szöveg lép:"10. Közölt nettó vagy bruttó súly, illetve a vetőmagok közölt darabszáma, kivéve a legfeljebb 500 g súlyú kis csomagokat."7. cikkA mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló 1970. szeptember 29-i irányelv a következőképpen módosul:1. A 3. cikk (3) bekezdésében az "1970. július 1." helyébe "1972. július 1." lép.2. A 10. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:"Kérésre közölniük kell továbbá a különleges tulajdonságok leírását, amelyek lehetővé teszik a fajta megkülönböztetését más hasonló fajtáktól."3. A 12. cikk (1) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:"A tagállamokban 1972. július 1-jét megelőzően engedélyezett fajták elfogadása legkésőbb 1982. június 30-ig érvényes."8. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek:a) legkésőbb 1972. július 1-jéig a (13) és (18) bekezdés kivételével a 6. cikk rendelkezéseinek, valamint a 7. cikk rendelkezéseinek;b) legkésőbb 1973. július 1-jéig az ebben az irányelvben foglalt többi rendelkezésnek.9. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1972. december 6-án.a Tanács részérőlaz elnökN. Schmelzer[1] HL L 171., 1972.7.29., 37. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2290/66. o.[3] HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.[4] HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o.[5] HL 125., 1966.7.11., 2320/66. o.[6] HL L 169., 1969.7.10., 3. o.[7] HL L 225., 1970.10.12., 7. o.[8] HL L 225., 1970.10.12., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1978. június 12.) a gépjárművek utasterének fűtésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L0548

Hivatalos Lap L 168 , 26/06/1978 o. 0040 - 0044 finn különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0140  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 7 o. 0125  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0140  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0190  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 8 o. 0190

		A Tanács irányelve(1978. június 12.)a gépjárművek utasterének fűtésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(78/548/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel azon műszaki követelmények, amelyeknek a gépjárműveknek a nemzeti jogszabályok értelmében meg kell felelniük, többek között a motoros járművek utasterében használt fűtésre is vonatkoznak;mivel e követelmények tagállamonként különbözőek; mivel ezért szükséges, hogy minden tagállam elfogadja ugyanazon követelményeket a meglévők kiegészítésére vagy azok helyett, különösen azért, hogy minden járműtípusra bevezethető legyen az EGK-típus-jóváhagyási eljárás, amely a legutóbb a 78/547/EGK tanácsi irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [4] tárgyát képezi;mivel a gépjárművekre vonatkozó nemzeti jogszabályok magukba foglalják az egyes tagállamok részéről a közös követelmények alapján végzett ellenőrzések kölcsönös elismerését,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű" a 70/156/EGK irányelv I. melléklete alapján meghatározott, közúti használatra szánt M1 kategóriájú gépjármű, amelynek legalább négy kereke van és legnagyobb tervezési sebessége több mint 25 km/h.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg egy járműre az EGK- vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását az utastéri fűtésre történő hivatkozással, amennyiben az megfelel az I. mellékletben megállapított követelményeknek.3. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg vagy tilthatják meg egy jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát az utastéri fűtésre történő hivatkozással, amennyiben az megfelel az I. mellékletben megállapított követelményeknek.4. cikkMinden olyan módosítást, amely a mellékletekben meghatározott követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására irányul, a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárás szerint kell elfogadni.Ezen eljárást kell alkalmazni akkor is, amikor a járműbe állandó jellegű beépítésre szánt kiegészítő fűtésrendszerre vonatkozó rendelkezéseket ezen irányelvbe beiktatják.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18 hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1978. június 12-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Olesen[1] HL C 118., 1977.5.16., 29. o.[2] HL C 114., 1977.5.11., 6. o.[3] HL L 168., 1978.6.26., 39. o.[4] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSEzen irányelv alkalmazásában: a "jármű utasterének fűtésrendszere" olyan rendszer, amely képes a jármű utasai részére szolgáló tér hőmérsékletének növelésére, és amely e célra a motorból származó hőt hasznosítja.2. KÖVETELMÉNYEK2.1. Minden járművet fel kell szerelni az utastér fűtésére szolgáló rendszerrel.2.2. Az olyan járműveket, amelyeknél az utastér fűtésére szolgáló rendszerben a hőt a kipufogógázokból vagy a motor hűtőlevegőjéből nyerik, úgy kell kialakítani, hogy:2.2.1. az utastérbe bejutó fűtött levegő ne tartalmazzon több kipufogógázt, mint a jármű külső részén lévő bevezető nyíláson belépő környezeti levegő;2.2.2. a szokásos közúti használat folyamán a jármű utasai nem kerülhetnek érintkezésbe égési sérülés előidézésére alkalmas alkatrésszel. Ezt a feltételt akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha az alkatrészek hőmérséklete nem éri el a 80 °C-ot;2.2.3. az utastérbe bejutó meleg levegő nem lépheti túl azt a hőmérsékletet, ami az utasoknál égési sérülést okozhat. Ezt a feltételt akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha az utastérbe bejutó meleg levegő hőmérséklete és a környezeti levegő hőmérséklete közötti különbség nem több mint 110 °C.2.3. A 2.2.1. pontban meghatározott követelményeket a fűtésrendszer vonatkozásában az olyan hőcserélő alkalmazása esetén kell teljesítettnek tekinteni, amelynek a primér körében kipufogógáz vagy szennyezett levegő halad keresztül, ha az megfelel az alábbi feltételeknek:2.3.1. a hőcserélő primér köre falainak 2 bar nyomásig szivárgásmentesnek kell lennie;2.3.2. a hőcserélő primér körének a falai nem tartalmazhatnak semmiféle leszerelhető elemet;2.3.3. a kipufogógáz hőcserélő fala azon részének ahol a hőcsere végbemegy, legalább 2 mm vastagnak kell lennie, ha ötvözetlen acélból készült;2.3.3.1. abban az esetben, ha más anyagokat alkalmaznak (ideértve az összetett vagy a bevonatos anyagokat is) a falvastagságnak biztosítania kell azt, hogy a hőcserélőnek ugyanaz legyen az élettartama, mint a 2.3.3. pontban meghatározott esetben;2.3.3.2. amennyiben a hőcserélőnek az a része, ahol a hőátadás végbemegy zománcbevonatú, a falnak, ahol a zománcbevonat elhelyezkedik, legalább 1 mm vastagnak kell lennie. E bevonatnak tartósnak és szivárgásmentesnek kell lennie, és nem lehet porózus;2.3.4. a kipufogógázt vezető csőnek legalább 30 mm hosszú korrózióvizsgálati zónájának kell lennie, ezt a szakaszt közvetlenül a hőcserélőből kilépő áramlásban kell elhelyezni. Ennek a szakasznak takarás nélkülinek és könnyen hozzáférhetőnek kell lennie;2.3.4.1. e szakasz fala nem lehet vastagabb, mint a hőcserélő belsejében elhelyezett kipufogógáz vezetőcsövei, valamint anyagainak és felületi tulajdonságainak hasonlónak kell lennie az e csövek anyagaihoz és felületi tulajdonságaihoz;2.3.4.2. ha a hőcserélő a jármű kipufogó berendezésének a hangtompítójával egységet képez, akkor ez utóbbi külső falát úgy kell tekinteni, mint a 2.3.4.1. szakasznak megfelelő zóna, ahol bármilyen korrózió előfordulhat.2.4. A motor hűtőlevegőjét hasznosító fűtőrendszereknél a 2.2.1. szakasz feltételeit akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha az megfelel a következő követelményeknek:2.4.1. ha a hűtőlevegő csak olyan motorfelülettel kerül érintkezésbe, ahol nincs leszerelhető alkatrész, akkor ez külön hőcserélő alkalmazása nélkül felhasználható fűtési célra; a hűtő levegőkör fala és a hőátadásra használt felületek közötti összekötésnek gázszivárgás-mentesnek és olajállónak kell lennie. E követelmények akkor tekinthetők kielégítettnek például, ha:2.4.1.1. minden gyújtógyertya körül olyan burkolat van, ami elvezeti az esetlegesen szivárgó gázt a fűtőlevegő-körön kívülre;2.4.1.2 a hengerfej és a kipufogó gyűjtőcsöve közötti csatlakozás a fűtőlevegő-körön kívül van;2.4.1.3. kettős szivárgásvédelem van a hengerfej és a henger között, így az elsődleges csatlakozásukon fellépő bármilyen szivárgás a fűtőlevegő-körön kívülre van vezetve,vagy:a henger és a hengerfej közötti szivárgásvédelem akkor is tart, amikor a hengerfejanyákat hidegen meghúzzák a gyártó által előírt névleges nyomaték egyharmadával,vagy:a hengerfej és a henger csatlakozási felülete a fűtőlevegő-körön kívül van.3. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM3.1. Egy járműtípus esetén az EGK-típusjóváhagyás iránti kérelmet az utastér fűtése vonatkozásában a gyártónak vagy a megbízottjának kell kérni.3.2. A kérelemhez három példányban mellékelni kell a következő dokumentumokat és tájékoztatást:3.2.1. a motor hűtőfolyadékából származó hőt hasznosító fűtésrendszer esetén:- a járműtípus rövid leírását az utastér fűtésrendszere tekintetében; a motor típusát és a fűtésrendszert jelezni kell;3.2.2. a kipufogógázt vagy a motor hűtőlevegőjének a hőjét hasznosító fűtésrendszerek esetén:- a járműtípus rövid leírását az utastér fűtésrendszere vonatkozásában; a motor típusát jelezni kell;- a fűtésrendszer elrendezési rajzát, bemutatva a járműben elfoglalt helyzetét.3.3. A 2.3. pontban meghatározott fűtésrendszer esetén a műszaki szolgálat bekérheti a rendszerhez használt hőcserélő mintadarabját és/vagy olyan dokumentumokat, ami bizonyítja, hogy a hőcserélő megfelel a 2.3. pont követelményeinek.3.4. A 2.3. és a 2.4. pontban meghatározott fűtésrendszerek esetén a jóváhagyásra előterjesztettel egyező járműtípust kell a típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMINTA(Legnagyobb méret: A4 (210 x 297mm)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------