title: A Bizottság 2011/20/EU irányelve ( 2011. március 2. ) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a fenoxikarb hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/934/EK határozat módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               3.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 58/45

         A BIZOTTSÁG 2011/20/EU IRÁNYELVE
   (2011. március 2.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a fenoxikarb hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/934/EK határozat módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a fenoxikarb is.

               (2)

               Az 1490/2002/EK rendelet 11e. cikkének megfelelően a bejelentő az értékelési jelentéstervezet kézhezvételétől számított két hónapon belül visszavonta a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéhez biztosított támogatását. Következésképpen a fenoxikarb felvételének elutasításáról elfogadták az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele elutasításáról és az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2008. december 5-i 2008/934/EK bizottsági határozatot (4).

               (3)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (5) 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be.

               (4)

               A kérelmet a 451/2000/EK rendelettel kijelölt referens tagállamhoz, Hollandiához nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyag specifikációja és a támogatott alkalmazásai azonosak a 2008/934/EK határozatban szereplőkkel. A kérelem megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikkében foglalt többi lényegi és eljárási előírásnak is.

               (5)

               Hollandia elvégezte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését, és kiegészítő jelentést készített, amelyet 2009. december 10-én megküldött az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: hatóság) és a Bizottságnak. A hatóság a kiegészítő jelentést észrevételezésre megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a hatóság 2010. szeptember 13-án benyújtotta a fenoxikarbra vonatkozó következtetését (6) a Bizottságnak. A értékelőjelentés-tervezetet, a kiegészítő jelentést és a hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálták, és 2011. január 28-án véglegesítették a Bizottság fenoxikarbra vonatkozó vizsgálati jelentése formájában.

               (6)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a fenoxikarbot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel azokra a felhasználási célokra, amelyeket a Bizottság vizsgálati jelentése megvizsgált és részletezett. Ezért helyénvaló felvenni a fenoxikarbot az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseinek megfelelően valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

               (7)

               Az említett következtetés sérelme nélkül egyes konkrét kérdésekről indokolt további információkat beszerezni. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele feltételekhez köthető. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmező nyújtson be olyan információkat, amelyek megerősítik a nem célzott ízeltlábúakra és a méhfiasításra vonatkozó kockázatértékelést.

               (8)

               Valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele előtt ésszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (9)

               A 91/414/EGK irányelvben meghatározott – és valamely hatóanyag I. mellékletbe történő felvételéből következő – kötelezettségek sérelme nélkül a felvételt követően hat hónapos időszakot kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy felülvizsgálják a fenoxikarbot tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket annak biztosítására, hogy teljesüljenek a 91/414/EGK irányelvben, különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk a már meglévő engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időszakot kell biztosítani a növényvédő szerek minden egyes tervezett alkalmazására vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dossziénak a benyújtására és a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvek szerinti értékelésére.

               (10)

               A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (7) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során szerzett tapasztalatok azt mutatták, hogy nehézségek merülhetnek fel annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése érdekében ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, és különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér az említett irányelv II. melléklete követelményeinek megfelelő dossziéhoz. Ez a pontosítás ugyanakkor az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

               (11)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               A 2008/934/EK határozat előírja a fenoxikarb felvételének elutasítását és a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyeinek 2011. december 31-ig történő visszavonását. Az említett határozat mellékletéből törölni kell a fenoxikarbra vonatkozó sort.

               (13)

               Ezért helyénvaló a 2008/934/EK határozat ennek megfelelő módosítása.

               (14)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A 2008/934/EK határozat mellékletéből törölni kell a fenoxikarbra vonatkozó sort.
   3. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2011. november 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
   Ezeket a rendelkezéseket 2011. december 1-jétől kell alkalmazni.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   4. cikk
   (1)   A fenoxikarb hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelvnek megfelelően történő szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2011. november 30-ig elvégzik.
   Az említett időpontig arról is meggyőződnek, hogy az irányelv I. mellékletében a fenoxikarbbal kapcsolatos feltételek teljesülnek az e hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében megjelöltek kivételével, és hogy az engedély jogosultja az irányelv 13. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban rendelkezik az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dossziéval, vagy ilyenhez hozzáférhet.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely egyedüli hatóanyagként vagy a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2011. május 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként fenoxikarbot tartalmaz, a tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvekkel összhangban újból értékelniük kell a növényvédő szert az említett irányelv III. melléklete követelményeinek megfelelő dosszié alapján, figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete fenoxikarbra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján a tagállamok megállapítják, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok:

               a)

               a fenoxikarbot egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség esetén legkésőbb 2015. május 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               a fenoxikarbot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében 2015. május 31-ig vagy az érintett anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő vonatkozó irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás vagy visszavonás határidejéül meghatározott időpontig – attól függően, hogy melyik a későbbi időpont – szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

         5. cikk
   Ez az irányelv 2011. június 1-jén lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 2-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

      (3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

      (4)  HL L 333., 2008.12.11., 11. o.

      (5)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

      (6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, A fenoxikarb hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenoxycarb). EFSA Journal 2010; 8(12):1779. [75 oldal]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1779. Elérhető a következő internetcímen: www.efsa.europa.eu

      (7)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Sorszám

                     Közhasználatú név, azonosító szám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     Felvétel lejárta

                     Különös rendelkezések

                     „339

                     Fenoxikarb
                     CAS-szám:

                        79127-80-3

                     CIPAC No: 425

                     Etil 2-(4-fenoxifenoxi)etil-karbamát

                     ≥ 970 g/kg
                     Szennyezőanyagok:
                     Toluol: max. 1 g/kg

                     2011. június 1.

                     2021. május 31.

                     A.   RÉSZ
                     Felhasználása kizárólag rovarölő szerként engedélyezhető.
                     B.   RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a fenoxikarbról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2011. január 28-án véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
                     Az átfogó értékelésben a tagállamok külön figyelmet fordítanak a következőkre:

                                 —

                                 a vízi szervezetek védelme. Az engedély feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell,

                                 —

                                 a méhekre és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázat. Az engedély feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

                           A tagállamok további információk benyújtását kérik a nem célzott ízeltlábúakra és a méhfiasításra vonatkozó kockázatértékelés megerősítése céljából.
                     Az érintett tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kérelmező 2013. május 31-ig benyújtsa a Bizottságnak ezeket az információkat.”

         (1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.


title: A Tanács irányelve (1985. június 12.) a 72/461/EGK irányelvnek a klasszikus sertéspestisre és az afrikai sertéspestisre vonatkozó egyes intézkedések tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985L0322

Hivatalos Lap L 168 , 28/06/1985 o. 0041 - 0042 finn különkiadás fejezet 3 kötet 18 o. 0202  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 35 o. 0174  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 18 o. 0202  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 35 o. 0174

		A Tanács irányelve(1985. június 12.)a 72/461/EGK irányelvnek a klasszikus sertéspestisre és az afrikai sertéspestisre vonatkozó egyes intézkedések tekintetében történő módosításáról(85/322/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az utoljára a 84/643/EGK irányelvvel [4] módosított 72/461/EGK irányelv [5] megállapítja az azon állatokra vonatkozó egészségügyi követelményeket, amelyek húsát a Közösségen belüli kereskedelemre szánják;mivel tekintettel a klasszikus sertéspestis kialakulására a Közösség egyes területein, a kereskedelemre vonatkozó intézkedéseket szigorítani kell, és világosabban meg kell határozni azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén a hatóságilag sertéspestistől mentesnek nyilvánított területek minősítése módosul a betegség kitörésekor;mivel, még akkor is, ha ez a betegség csak kivételesen fordul elő a Közösség egyes területein, az afrikai sertéspestis veszélyt jelent a tagállamok sertésállományaira nézve; mivel ezért olyan szabályokat kell létrehozni, amelyek védő intézkedéseket hoznak a friss sertéshús Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozóan,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 72/461/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 8. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:"Mindamellett, ha a kérdéses betegség az afrikai sertéspestis, a 8a. cikk alkalmazandó."2. Az irányelv a következő cikkel egészül ki:"8a. cikk(1) Az a tagállam, amelynek területén a megelőző 12 hónap során afrikai sertéspestist észleltek, nem exportálhat friss sertéshúst a többi tagállam területére.A 9. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően dönthetnek úgy, hogy az első albekezdés rendelkezései az érintett tagállam területének egy vagy több részére nem vonatkoznak. Ez az eltérés nem zárja ki a 6. cikkben említettek alkalmazását, ha az afrikai sertéspestis a fent említett területen vagy területeken újra megjelenne.(2) Ha egy olyan tagállam területén tör ki az afrikai sertéspestis, ahonnan ezt a betegséget legalább a megelőző 12 hónapban nem észlelték, a 9. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően dönthetnek úgy, hogy az első bekezdés rendelkezései kizárólag az érintett területre vonatkoznak. Ezen döntésig és a 8. cikk sérelme nélkül, az illető tagállam biztosítja a friss sertéshús többi tagállamba történő kivitelének azonnali megtiltását arról a területről, ahol a járványos betegséget jelezték. A 8b. cikk (2) bekezdésében meghatározott körülményeket az adott területrész meghatározásában figyelembe veszik.Az első albekezdés alkalmazását nem akadályozza meg, ha az afrikai sertéspestis egy tagállamnak azon a területén jelentkezik, amelyik földrajzilag nem kapcsolódik a tagállam fő területéhez.Az első albekezdés alkalmazásának előfeltételeit teljesültnek kell tekinteni, ha az alábbi feltételek teljesülnek:i. az első albekezdésben említett afrikai sertéspestises esetet vagy eseteket a lehető legrövidebb időn belül teljesen felszámolták;ii. az újabb eset, amelyről az első albekezdés szerint újabb döntést kell hozni, járványügyileg nem kapcsolódik az i. pontban említett esethez vagy esetekhez.(3) A (2) bekezdés intézkedéseinek megszüntetésére vonatkozó döntéseket a 9. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően hozzák meg."3. Az irányelv a következő cikkel egészül ki:"8b. cikk(1) A 8a. cikk (1) bekezdésében említett területrészek meghatározásakor figyelembe veszik különösen:- azokat a módszereket, amelyek az afrikai sertéspestis ellenőrzésére és felszámolására irányulnak,- azt a tényt, hogy a betegség legalább 12 hónapja nem fordult elő, amit a betegség felderítésének összes módszerével igazolnak, beleértve a szerológiai vizsgálatokat is,- a területrészek területét, közigazgatási és földrajzi határait,- a sertésállományok fertőződését és visszafertőződését megakadályozó óvintézkedéseket,- a sertésállomány mozgását ellenőrző intézkedéseket.(2) A 8a. cikk (2) bekezdésében említett területek meghatározásakor, figyelembe veszik különösen:- a betegség leküzdésére, különös tekintettel a sertések fertőzött, szennyezett vagy fertőzöttségre gyanús területekről történő eltávolítására használt módszereket,- a területrészek területét, közigazgatási és földrajzi határait,- a betegség előfordulását és terjedésének alakulását,- a betegség terjedését megakadályozó óvintézkedéseket,- a sertések az érintett területrészen belüli és kívüli mozgásának korlátozására és ellenőrzésére foganatosított intézkedéseket."4. A 13a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(2) A Bizottság javaslata alapján, a javaslat benyújtásától számított három hónapon belül, a Tanács egyhangúlag elfogadja az (1) bekezdés ii. pontjában említett, sertéspestistől mentes tagállamok és területek listáját.A 8. cikkben említettek sérelme nélkül, a kérdéses tagállam felfüggeszti ezt a minősítést a sertéspestis előfordulásakor, és erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. Az illető tagállam feloldja a felfüggesztést 30 nappal az utolsó eset felszámolása után, ha nem alkalmaztak védőoltást, vagy 90 nappal az utolsó eset felszámolása után, ha védőoltást alkalmaztak. A felfüggesztés megszüntetéséről a Bizottságot és a többi tagállamot tájékoztatja. Ha az első és utolsó eset között két hónap telt el, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. Ebben az esetben, a 9. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően a minősítés visszavonható.A visszavonás esetén a kérdéses területrész a minősítést újra megkaphatja ugyanazon eljárásnak megfelelően, de legkorábban:- az utolsó eset felszámolása után három hónappal, ha vakcinázást nem alkalmaztak,- az utolsó eset felszámolása után hat hónappal, ha alkalmaztak vakcinázást.(3) Ez a cikk 1987. december 31-ig alkalmazandó.1987. július 1-ig a Bizottság a sertéspestisre vonatkozó javaslatokkal együtt jelentést nyújt be a Tanácsnak a fejleményekről, különös tekintettel a kereskedelemre.A Tanács legkésőbb 1987. december 31-ig dönt a javaslatokról."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1986. januárig megfeleljenek.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1985. június 12-én.a Tanács részérőlaz elnökC. Degan[1] HL C 272., 1984.10.12., 6. o.[2] HL C 12., 1985.1.14., 127. o.[3] HL C 44., 1985.2.15., 4. o.[4] HL L 339., 1984.12.27., 27. o.[5] HL L 302., 1979.12.31., 24. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2008/7/EK irányelve ( 2008. február 12. ) a tőkeemelést terhelő közvetett adókról

text:
               21.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/11

      A TANÁCS 2008/7/EK IRÁNYELVE

   (2008. február 12.)
   a tőkeemelést terhelő közvetett adókról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. és 94. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               A tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló, 1969. július 17-i 69/335/EGK tanácsi irányelv (3) több alkalommal jelentősen módosult (4). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

               (2)

               A tőkeemelést terhelő közvetett adók, nevezetesen a tőkeilleték (a társaságokba apportként történő bevitelre kiróható adó), az értékpapírra kivetett adó és a szerkezetátalakítási műveletekre kivetett adó – függetlenül attól, hogy a kérdéses műveletek tőkeemeléssel járnak-e vagy sem – megkülönböztetéshez, kettős adóztatáshoz és egyenlőtlenségekhez vezet, amelyek gátolják a tőke szabad mozgását. Ugyanez érvényes a tőkeilletékkel és az értékpapírra kivetett adóval megegyező tulajdonságú egyéb közvetett adókra.

               (3)

               Következésképpen a belső piac érdeke a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló jogszabályok harmonizálása annak érdekében, hogy lehetőség szerint kiküszöbölhetőek legyenek az olyan tényezők, amelyek torzíthatják a versenyfeltételeket, illetve megakadályozhatják a tőke szabad mozgását.

               (4)

               A tőkeilleték kedvezőtlenül hat a vállalkozások fejlődésére, valamint csoportjaik átszerveződésére. E hatások különösen ártalmasak a jelenlegi gazdasági helyzetben, amikor kiemelkedő szükség van arra, hogy a beruházások ösztönzése elsőbbséget élvezzen.

               (5)

               E célok elérése érdekében a legjobb megoldás a tőkeilleték eltörlése lenne.

               (6)

               Viszont azon bevételkiesések, amelyek egy ilyen intézkedés azonnali alkalmazása következtében előállnának, elfogadhatatlanok azon tagállamok számára, amelyek jelenleg alkalmazzák a tőkeilletéket. Az említett tagállamoknak ezért lehetőséget kell kapniuk arra, hogy továbbra is tőkeilleték alá vessék az érintett ügyletek egészét vagy egy részét; ezt úgy kell értelmezni, hogy egységes kulcsot kell megállapítani egy és ugyanazon tagállamban. Ha egy tagállam egyszer már úgy döntött, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek egészére vagy egy részére nem vet ki tőkeilletéket, ilyen illetékeket később sem vezethet be.

               (7)

               A belső piac fogalmában benne van, hogy a belső piac területén a társaságok tőkeemelését nem lehet egynél többször adóval megterhelni. Ennek megfelelően, amennyiben az adókivetési joggal rendelkező tagállam az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek egy részére vagy egészére nem ró ki tőkeilletéket, a kérdéses ügyletek esetében más tagállam sem élhet adókivetési joggal.

               (8)

               Indokolt szigorú feltételeket fenntartani az olyan esetekre, amikor a tagállamok továbbra is alkalmaznak tőkeilletéket, különösen a mentességek és csökkentések tekintetében.

               (9)

               A tőkeemelésre a tőkeilletéken kívül más közvetett adó nem vethető ki. Különösen az értékpapírra nem vethető ki adó, függetlenül az ilyen értékpapírok eredetétől és függetlenül attól, hogy azok a társaság saját tőkéjét vagy kölcsöntőkéjét képviselik.

               (10)

               A tőkeegyesítő társaságoknak a 69/335/EGK irányelvben szereplő felsorolása nem teljes és ezért kiigazításra szorul.

               (11)

               Mivel ennek az irányelvnek a céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               (12)

               Az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettségét tehát azokra a rendelkezésekre kell korlátozni, amelyek a korábbi irányelvekhez képest jelentős változást képviselnek. A változatlan rendelkezések átültetésének kötelezettsége a korábbi irányelvekből ered.

               (13)

               Ez az irányelv nem sértheti a II. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

               (14)

               A tőkeilleték káros hatásaira tekintettel a Bizottságnak háromévente jelentést kell tennie ezen irányelv működéséről az említett illeték eltörlése céljából.

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I.   FEJEZET
   TÁRGY ÉS HATÁLY
   1. cikk
   Tárgy
   Ez az irányelv a következők tekintetében szabályozza a közvetett adók kivetését:

               a)

               a tőkeegyesítő társaságoknak nyújtott tőke-hozzájárulás;

               b)

               tőkeegyesítő társaságokat érintő szerkezetátalakítás;

               c)

               bizonyos értékpapírok és adósságlevelek kibocsátása.

         2. cikk
   Tőkeegyesítő társaság
   (1)   Ezen irányelv alkalmazásában „tőkeegyesítő társaság”:

               a)

               az I. mellékletben felsorolt jogi formájú társaság;

               b)

               minden olyan társaság, egyesület vagy jogi személy, amelynek a tőke- vagy vagyonrészei értéktőzsdén forgalomképesek;

               c)

               minden olyan nyereségszerzési céllal működő társaság, egyesület vagy jogi személy, amelynek tagjai (részvényesei) előzetes engedély nélkül jogosultak eladni részesedésüket harmadik személynek, és a társaság, egyesület vagy jogi személy adósságaiért csak részesedésük mértékéig felelősek.

         (2)   Ezen irányelv alkalmazásában tőkeegyesítő társaság minden nyereségszerzési céllal működő társaság, egyesület vagy jogi személy.
   3. cikk
   Tőke-hozzájárulás
   Ezen irányelv alkalmazásában és a 4. cikkre is figyelemmel, a következő ügyletek minősülnek „tőke-hozzájárulásnak”:

               a)

               tőkeegyesítő társaság alapítása;

               b)

               nem tőkeegyesítő társaságnak minősülő társaság, egyesület vagy jogi személy átalakulása tőkeegyesítő társasággá;

               c)

               tőkeegyesítő társaság tőkéjének emelése bármilyen jellegű vagyoni hozzájárulással;

               d)

               tőkeegyesítő társaság vagyonának növelése bármilyen jellegű vagyoni hozzájárulással, amely nem a társaság tőkéjéből vagy vagyonából való részesedés ellenében történik, hanem ugyanolyan jogok fejében, mint amilyenekkel a tagok (részvényesek) rendelkeznek, mint például szavazati jogok, nyereségből vagy felszámolás során keletkező többletből való részesedés joga;

               e)

               létesítő okirat szerint egy harmadik országban székhellyel rendelkező tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központjának áthelyezése harmadik országból egy tagállamba;

               f)

               harmadik országban tényleges ügyvezetési központtal rendelkező tőkeegyesítő társaság létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése harmadik országból egy tagállamba;

               g)

               tőkeegyesítő társaság tőkeemelése a nyereség, az általános vagy céltartalékok tőkésítése útján;

               h)

               tőkeegyesítő társaság vagyonnövekedése olyan tagi szolgáltatás révén, amely nem jár együtt a társaság tőkéjének növelésével, de amely változást idéz elő a társasági jogokban, vagy amely megnövelheti a társasági részesedés értékét;

               i)

               tőkeegyesítő társaság által felvett hitel, ha a hitelező jogosult a társaság nyereségéből való részesedésre;

               j)

               tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes), vagy tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes) házastársa, vagy tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes) gyermeke, vagy tőkeegyesítő társaság és harmadik fél által együttesen felvett hitel, ha a hitelre egy tag (részvényes) garanciát vállal, és a hitel ugyanazon funkciót tölti be, mint a társaság tőkéjének emelése.

         4. cikk
   Szerkezetátalakítási műveletek
   (1)   Ezen irányelv alkalmazásában a következő „szerkezetátalakítási műveletek” nem tekintendők tőke-hozzájárulásnak:

               a)

               egy vagy több tőkeegyesítő társaság valamennyi eszközének és forrásának, illetve egy vagy több tevékenységi ágának átruházása egy vagy több, alapítás alatt álló vagy már létrehozott tőkeegyesítő társaságnak, feltéve, hogy az átruházás ellentételezése legalább részben az átvevő társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokból áll;

               b)

               alapítás alatt álló, vagy már létrehozott tőkeegyesítő társaság által egy másik tőkeegyesítő társaság szavazati jogainak többségét megtestesítő részesedések megszerzése, feltéve, hogy a megszerzett részesedések ellentételezése legalább részben a korábbi társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokból áll. Abban az esetben, ha a szavazati jogok többségét két vagy több ügylettel szerzik meg, csak a szavazati jogok többségének elérésével járó ügylet és az azokat követő ügyletek minősülnek szerkezetátalakítási műveletnek.

         (2)   A szerkezetátalakítási műveletek közé tartozik a valamely tőkeegyesítő társaság minden eszközének és forrásának egy másik, az előbbi társaság százszázalékos tulajdonában álló tőkeegyesítő társaságra történő átruházása.
   II.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   5. cikk
   Közvetettadó-mentes ügyletek
   (1)   A tagállamok semmilyen formájú közvetett adót nem vethetnek ki a tőkeegyesítő társaságokra az alábbi ügyletek tekintetében:

               a)

               a tőke-hozzájárulások;

               b)

               a tőke-hozzájárulás részeként nyújtott kölcsönök, illetve szolgáltatások;

               c)

               az üzleti tevékenység megkezdése előtt szükséges cégbejegyzés vagy bármely más olyan formalitás tekintetében, amely a tőkeegyesítő társaságra nézve jogi formájából adódóan kötelező lehet;

               d)

               a tőkeegyesítő társaság létesítő okiratának vagy szabályzatának módosítása és különösen a következők:

                           i.

                           a tőkeegyesítő társaság átalakulása egy másfajta tőkeegyesítő társasággá;

                           ii.

                           egy tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központjának vagy létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése egyik tagállamból egy másik tagállamba;

                           iii.

                           a tőkeegyesítő társaság céljainak megváltozása;

                           iv.

                           a tőkeegyesítő társaság fennállása időtartamának meghosszabbítása;

               e)

               a 4. cikkben említett szerkezetátalakítási műveletek.

         (2)   A tagállamok semmilyen közvetett adót nem vethetnek ki a következő esetekben:

               a)

               kibocsátótól függetlenül, részvények, üzletrészek vagy más hasonló értékpapírok, illetve ilyen értékpapírokat megtestesítő igazolások elkészítése, kibocsátása, értéktőzsdei bevezetése, piaci forgalomba bocsátása, illetve forgalomképessé tétele;

               b)

               kibocsátótól vagy bármely kapcsolódó alaki követelménytől függetlenül, adósságlevelek vagy más forgalomképes értékpapírok kibocsátásával felvett kölcsönök – beleértve az államkötvényeket –, illetve az ilyen adósságlevelek vagy más forgalomképes értékpapírok elkészítése, kibocsátása, értéktőzsdei bevezetése, piaci forgalomba bocsátása, illetve forgalomképessé tétele.

         6. cikk
   Illetékek és hozzáadottérték-adó
   (1)   Az 5. cikk ellenére a tagállamok felszámíthatják a következő illetékeket és adókat:

               a)

               értékpapír-átruházásra átalányalapon vagy más módon felszámított illetékek;

               b)

               a területükön lévő üzleti vagy cégérték vagy ingatlan tőkeegyesítő társaságra való átruházása utáni illetékek, beleértve a földhivatali nyilvántartás illetékeit;

               c)

               átruházási illetékek olyan vagyoneszközök után, amelyeket a tőkeegyesítő társaság javára ruháztak át, amennyiben a szóban forgó vagyoneszközöket nem a társasági részesedés fejében ruházták át;

               d)

               jelzálog vagy más, földet, egyéb ingatlant terhelő kötelezettségek létrehozására, megállapítására, nyilvántartásba vételére vagy törlésére kirótt illetékek;

               e)

               díjak formájában kirótt illetékek;

               f)

               hozzáadottérték-adó.

         (2)   Az (1) bekezdés b)–e) pontjában felsorolt illetékek és adók formájában kivetett összeg változatlan marad, függetlenül attól, hogy a tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja vagy létesítő okirat szerinti székhelye az illetékeket vagy adókat kivető tagállam területén található-e vagy sem. A kérdéses összegek nem haladhatják meg az illetékeket vagy adókat kivető tagállamban bonyolított hasonló ügyletekre alkalmazandó illetékek vagy adók összegét.
   III.   FEJEZET
   KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK
   7. cikk
   Tőkeilleték kivetése egyes tagállamokban
   (1)   Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja ellenére az a tagállam, amely 2006. január 1-jén a tőkeegyesítő társaságok vonatkozásában a tőke-hozzájárulásokra illetéket (a továbbiakban: tőkeilleték) alkalmazott, továbbra is alkalmazhatja azt, amennyiben eleget tesz a 8–14. cikknek.
   (2)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után már nem alkalmaz tőkeilletéket, azt nem vezetheti be újra.
   (3)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után már nem alkalmaz tőkeilletéket a 3. cikk g)–j) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra, a 10. cikk (2) bekezdése ellenére a kérdéses tőke-hozzájárulásokra nem vezetheti be újra a tőkeilletéket.
   (4)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után már nem alkalmaz tőkeilletéket egy fióktelepnek nyújtott álló- vagy működő tőkére, a 10. cikk (4) bekezdése ellenére a kérdéses tőke-hozzájárulásokra nem vezetheti be újra a tőkeilletéket.
   (5)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után lehetőséget biztosít a 13. cikk alóli mentességekre, azt követően már nem vethet ki tőkeilletéket az érintett tőke-hozzájárulásokra.
   8. cikk
   A tőkeilleték mértéke
   (1)   A tőkeilletéket egységesen kell kivetni.
   (2)   Az egyes tagállamok által alkalmazott tőkeilleték mértéke nem haladhatja meg az adott tagállamok által 2006. január 1-jén alkalmazott mértéket.
   Amennyiben a szóban forgó időpontot követően a tagállam csökkenti az alkalmazott mértéket, nem vezethet be újra magasabbat.
   (3)   A tőkeilleték mértéke semmiképpen sem haladhatja meg az 1 %-ot.
   9. cikk
   Egyes jogalanyok kizárása az irányelv hatálya alól
   A tőkeilleték alkalmazása céljából a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében említett jogalanyokat nem tekintik tőkeegyesítő társaságnak.
   10. cikk
   Tőkeilleték-köteles ügyletek és az adóztatási jogok elosztása
   (1)   Amennyiben a 7. cikk (1) bekezdése alapján valamely tagállam továbbra is alkalmaz tőkeilletéket, a 3. cikk a)–d) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra tőkeilletéket köteles kivetni, ha a tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja a tőke-hozzájárulás időpontjában az adott tagállamban van.
   A tagállam 3. cikk e) és f) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra is alkalmaz tőkeilletéket.
   (2)   Amennyiben valamely tagállam továbbra is alkalmaz tőkeilletéket, a 3. cikk g)–j) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra is kivethet tőkeilletéket, ha a tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja a tőke-hozzájárulás időpontjában az adott tagállamban van.
   (3)   Amennyiben egy tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja harmadik országban van, létesítő okirat szerinti székhelye pedig egy olyan tagállamban, amely továbbra is alkalmazza a tőkeilletéket, az adott tagállamban a tőke-hozzájárulások tőkeilleték-kötelesek.
   (4)   Amennyiben egy tőkeegyesítő társaság létesítő okirat szerinti székhelye és tényleges ügyvezetési központja harmadik országban van, a tőkeilletéket kivető tagállamban lévő fióktelepnek nyújtott álló- vagy működő tőke az adott tagállamban tőkeilleték-köteles lehet.
   11. cikk
   A tőkeilleték alapja
   (1)   A 3. cikk a), c) és d) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja a tagok által juttatott vagy juttatandó bármilyen jellegű eszköz tényleges értéke, levonva abból a vállalt kötelezettségeket és a társaság azon költségeit, amelyek az egyes hozzájárulásokkal összefüggésben merültek fel.
   A tőkeilleték kivetése a hozzájárulások folyósításáig elhalasztható.
   (2)   A 3. cikk b), e) és f) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja az átalakulás vagy áttelepülés időpontjában a társasághoz tartozó mindennemű eszköz tényleges értéke, levonva abból azon kötelezettségeket és kiadásokat, amelyek a társaságot az adott időpontban terhelik.
   (3)   A 3. cikk g) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja az emelés névértéke.
   (4)   A 3. cikk h) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja a nyújtott szolgáltatások tényleges értéke, levonva a társaság vállalt kötelezettségeit és a szolgáltatásokkal összefüggésben felmerült költségeit.
   (5)   A 3. cikk i) és j) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja a felvett hitel névértéke.
   (6)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a társaság egyes tagjainak (részvényeseinek) juttatott vagy a tulajdonukban lévő részesedések tényleges értéke használható a tőkeilleték alapjaként, kivéve, ha a tőke-hozzájárulást kizárólag készpénzben teljesítik.
   Az az összeg, amelyre a tőkeilletéket kivetik, semmilyen körülmények között sem lehet kisebb, mint azon részesedések tényleges értéke, amelyeket az egyes tagoknak (részvényeseknek) juttattak, vagy mint a tulajdonukban lévő részesedések névértéke.
   12. cikk
   Az illetékalapra vonatkozó kivételek
   (1)   Tőkeemelés esetén a tőkeilleték felszámítása alapjául szolgáló összeg nem foglalja magában a következőket:

               a)

               a tőkeegyesítő társaság azon eszközeinek összege, amelyeket tőkeemelésre különítenek el, és amelyekre már tőkeilletéket vetettek ki;

               b)

               a tőkeegyesítő társaság által felvett hitelek összege, amelyeket társasági részesedésekké alakítottak át, és amelyekre már tőkeilletéket vetettek ki.

         (2)   A tagállamok kizárhatják a tőkeilleték alapjából a tőkeegyesítő társaság kötelezettségeiért korlátlan felelősséget vállaló tag által juttatott tőkét, valamint az ilyen tag társasági vagyonrészesedésének összegét.
   Ha egy tagállam él ezzel a jogkörével, bármely olyan ügylet, amely esetén egy tag felelőssége a társaság tőkéjéből való részesedésére korlátozódik, különösen akkor, ha a felelősség korlátozódása a tőkeegyesítő társaság másfajta tőkeegyesítő társasággá való átalakulásából fakad, tőkeilleték-köteles.
   A tőkeilletéket a fenti esetekben fel kell számítani a társaság kötelezettségeiért korlátlan felelősséget viselő tagok tulajdonában lévő társasági vagyon után is.
   (3)   A 3. cikk c) pontjában említett tőke-hozzájárulás esetén – a társaság tőkéjének a veszteségek következtében előálló csökkentését követően – a tőkeilleték felszámításának alapja alól kizárható a tőke-hozzájárulásnak az a része, amely megfelel a tőkecsökkenésnek, feltéve, hogy a tőke-hozzájárulás a tőkecsökkentést követő négy éven belül megtörténik.
   13. cikk
   Mentességek egyes tőkeegyesítő társaságoknak juttatott tőke-hozzájárulások esetében
   A tagállamok mentesíthetik a tőkeilleték alól a következőkre vonatkozó tőke-hozzájárulásokat:

               a)

               olyan tőkeegyesítő társaságok, amelyek közszolgáltatásokat látnak el, például a tömegközlekedési vállalkozások, kikötői hatóságok vagy a víz-, gáz- vagy áramszolgáltató vállalkozások, olyan esetekben, amikor az állam, a regionális vagy a helyi szervek a társaság tőkéjének legalább felét birtokolják;

               b)

               olyan tőkeegyesítő társaságok, amelyek alapszabályuknak megfelelően és ténylegesen kizárólag és közvetlenül kulturális, szociális, közhasznú vagy oktatási célokat követnek.

         Azok a tagállamok, amelyek az ilyen jellegű tőke-hozzájárulásokat mentesítik a tőkeilleték alól, a 10. cikk (4) bekezdésében említettek szerint a területükön lévő fióktelepnek nyújtott álló- vagy működő tőkére is alkalmazzák a mentesítést.
   14. cikk
   Eltérési eljárás
   Bizonyos típusú tőke-hozzájárulások vagy tőkeegyesítő társaságok részesülhetnek tőkeilleték-mentességekben vagy -csökkentésben az egyenlő adóterhelés érdekében vagy szociális megfontolásokból, illetve annak érdekében, hogy az adott tagállamok kezelni tudjanak különleges helyzeteket.
   Az ilyen intézkedést javasló tagállamok – tekintettel a Szerződés 97. cikkének alkalmazására – az ügyet megfelelő időben a Bizottság elé terjesztik.
   IV.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   15. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 3., 4., 5., 7., 8., 12., 13. és 14. cikknek legkésőbb 2008. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul eljuttatják a Bizottságnak.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek egy olyan nyilatkozatot is tartalmazniuk kell, amely szerint a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásait az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni. A hivatkozás, valamint a nyilatkozat megfogalmazásának módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   16. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A II. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 69/335/EGK irányelv 2009. január 1-jétől hatályát veszti, a II. melléklet B. részében meghatározott irányelvekben a nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre vonatkozó hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és azokat a III. mellékletben található megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.
   17. cikk
   Felülvizsgálat
   A Bizottság háromévente jelentést tesz a Tanácsnak ezen irányelv működéséről, nevezetesen a tőkeilleték eltörlése céljából. A tagállamok – a Bizottságot a felülvizsgálat elvégzésében segítendő – információt szolgáltatnak a Bizottság részére a tőkeilletékből származó bevételekre vonatkozóan.
   18. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Az 1., 2., 6., 9., 10. és 11. cikket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
   19. cikk
   Címzettek
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. BAJUK

      (1)  Az Európai Parlament 2007. december 12-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL C 126., 2007.6.7., 6. o.

      (3)  HL L 249., 1969.10.3., 25. o. A legutóbb a 2006/98/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 129. o.) módosított irányelv.

      (4)  Lásd a II. melléklet A. részét.

      I. MELLÉKLET
      A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÁRSASÁGOK FELSOROLÁSA

                  1.

                  Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet (1) alapján létrehozott társaságok

                  2.

                  a belga jog szerint:

                              i.

                              société anonyme/naamloze vennootschap

                              ii.

                              société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen

                              iii.

                              société privée à responsabilité limitée/besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid

                  3.

                  a bolgár jog szerint:

                              i.

                              „акционерно дружество”;

                              ii.

                              „командитно дружество с акции”;

                              iii.

                              „дружество с ограничена отговорност”;

                  4.

                  a cseh jog szerint:

                              i.

                              akciová společnost

                              ii.

                              komanditní společnost

                              iii.

                              společnost s ručením omezeným

                  5.

                  a dán jog szerint:

                              i.

                              aktieselskab

                              ii.

                              kommandit-aktieselskab

                  6.

                  a német jog szerint:

                              i.

                              Aktiengesellschaft

                              ii.

                              Kommanditgesellschaft auf Aktien

                              iii.

                              Gesellschaft mit beschränkter Haftung

                  7.

                  az észt jog szerint:

                              i.

                              täisühing

                              ii.

                              usaldusühing

                              iii.

                              osaühing

                              iv.

                              aktsiaselts

                              v.

                              tulundusühistu

                  8.

                  az ír jog szerint: companies incorporated with limited liability

                  9.

                  a görög jog szerint:

                              i.

                              Ανώνυμος Εταιρία

                              ii.

                              Ετερόρρυθμος κατά μετοχάς Εταιρία

                              iii.

                              Εταιρία Περιωρισμένης Ευθύνης

                  10.

                  a spanyol jog szerint:

                              i.

                              sociedad anónima

                              ii.

                              sociedad comanditaria por acciones

                              iii.

                              sociedad de responsabilidad limitada

                  11.

                  a francia jog szerint:

                              i.

                              société anonyme

                              ii.

                              société en commandite par actions

                              iii.

                              société à responsabilité limitée

                  12.

                  az olasz jog szerint:

                              i.

                              società per azioni

                              ii.

                              società in accomandita per azioni

                              iii.

                              società a responsabilità limitata

                  13.

                  a ciprusi jog szerint: εταιρείες περιορισμένης ευθύνης

                  14.

                  a lett jog szerint: kapitālsabiedrība

                  15.

                  a litván jog szerint:

                              i.

                              akcinė bendrovė

                              ii.

                              uždaroji akcinė bendrovė

                  16.

                  a luxemburgi jog szerint:

                              i.

                              société anonyme

                              ii.

                              société en commandite par actions

                              iii.

                              société à responsabilité limitée

                  17.

                  a magyar jog szerint:

                              i.

                              részvénytársaság

                              ii.

                              korlátolt felelősségű társaság

                  18.

                  a máltai jog szerint:

                              i

                              Kumpaniji ta’ Responsabilità Limitata

                              ii.

                              Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom jkun maqsum f’azzjonijiet

                  19.

                  a holland jog szerint:

                              i.

                              naamloze vennootschap

                              ii.

                              besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid

                              iii.

                              open commanditaire vennootschap

                  20.

                  az osztrák jog szerint:

                              i.

                              Aktiengesellschaft

                              ii.

                              Gesellschaft mit beschränkter Haftung

                  21.

                  a lengyel jog szerint:

                              i.

                              spółka akcyjna

                              ii.

                              spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

                  22.

                  a portugál jog szerint:

                              i.

                              sociedade anónima

                              ii.

                              sociedade em comandita por acções

                              iii.

                              sociedade por quotas

                  23.

                  a román jog szerint:

                              i.

                              „societăți în nume colectiv”;

                              ii.

                              „societăți în comandită simplă”;

                              iii.

                              „societăți pe acțiuni”;

                              iv.

                              „societăți în comandită pe acțiuni”;

                              v.

                              „societăți cu răspundere limitată”.

                  24.

                  a szlovén jog szerint:

                              i.

                              delniška družba

                              ii.

                              komanditna delniška družba

                              iii.

                              družba z omejeno odgovornostjo

                  25.

                  a szlovák jog szerint:

                              i.

                              akciová spoločnosť

                              ii.

                              spoločnosť s ručením obmedzeným

                              iii.

                              komanditná spoločnosť

                  26.

                  a finn jog szerint:

                              i.

                              osakeyhtiö – aktiebolag

                              ii.

                              osuuskunta – andelslag

                              iii.

                              säästöpankki – sparbank

                              iv.

                              vakuutusyhtiö – försäkringsbolag

                  27.

                  a svéd jog szerint:

                              i.

                              aktiebolag

                              ii.

                              försäkringsaktiebolag

                  28.

                  az Egyesült Királyság joga szerint: companies incorporated with limited liability.

         (1)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

      II. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és későbbi módosításainak felsorolása
      (a 16. cikk (1) bekezdésében említetteknek megfelelően)

                  69/335/EGK tanácsi irányelv

                  (HL L 249., 1969.10.3., 25. o.)

                  1972. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, VI.1. pont

                  (HL L 73., 1972.3.27., 93. o.)

                  73/79/EGK tanácsi irányelv

                  (HL L 103., 1973.4.18., 13. o.)

                  73/80/EGK tanácsi irányelv

                  (HL L 103., 1973.4.18., 15. o.)

                  74/553/EGK tanácsi irányelv

                  (HL L 303., 1974.11.13., 9. o.)

                  1979. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, VI.1. pont

                  (HL L 291., 1979.11.19., 95. o.)

                  85/303/EGK tanácsi irányelv

                  (HL L 156., 1985.6.15., 23. o.)

                  1985. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, V.1. pont

                  (HL L 302., 1985.11.15., 167. o.)

                  1994. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, XI.B.I.1. pont

                  (HL C 241., 1994.8.29., 196. o.)

                  2003. évi csatlakozási okmány, II. melléklet 9.1. pont

                  (HL L 236., 2003.9.23., 555. o.)

            B.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők felsorolása
      (a 16. cikk (1) bekezdésében említetteknek megfelelően)

                  Irányelv

                  Átültetési határidők

                  69/335/EGK tanácsi irányelv

                  1972. január 1.

                  73/79/EGK tanácsi irányelv

                  —

                  73/80/EGK tanácsi irányelv

                  —

                  74/553/EGK tanácsi irányelv

                  —

                  85/303/EGK tanácsi irányelv

                  1986. január 1.

      III. MELLÉKLET
      Megfelelési táblázat

                  69/335/EGK irányelv

                  Ezen irányelv

                  1. cikk

                  7. cikk

                  —

                  1. cikk

                  2. cikk, (1) bekezdés

                  10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés és 10. cikk, (2) bekezdés

                  2. cikk, (2) bekezdés

                  10. cikk, (3) bekezdés

                  2. cikk, (3) bekezdés

                  10. cikk, (4) bekezdés

                  3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

                  2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

                  3. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, I. melléklet

                  3. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  2. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  3. cikk, (1) bekezdés, c) pont

                  2. cikk, (1) bekezdés, c) pont

                  3. cikk, (2) bekezdés, első mondat

                  2. cikk, (2) bekezdés

                  3. cikk, (2) bekezdés, második mondat

                  9. cikk

                  4. cikk, (1) bekezdés, a)–f) pont

                  3. cikk, a)–f) pont, 10. cikk, (1) bekezdés

                  4. cikk, (1) bekezdés, g) és h) pont

                  5. cikk, (1) bekezdés, d) pont ii. alpont

                  4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

                  3. cikk, g)–j) pont, 7. cikk, (3) bekezdés, 10. cikk, (2) bekezdés

                  4. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  —

                  4. cikk, (3) bekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, d) pont

                  5. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  11. cikk, (1) bekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  11. cikk, (2) bekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, c) pont

                  11. cikk, (3) bekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, d) pont

                  11. cikk, (4) bekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés, e) pont

                  11. cikk, (5) bekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés

                  11. cikk, (6) bekezdés

                  5. cikk, (3) bekezdés

                  12. cikk, (1) bekezdés

                  6. cikk, (1) bekezdés

                  12. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés

                  12. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés

                  7. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés

                  4. cikk, 5. cikk (1) bekezdés, e) pont

                  hatályon kívül helyezett 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont

                  4. cikk, a) pont

                  hatályon kívül helyezett 7. cikk, (1) bekezdés, bb) pont

                  4. cikk, b) pont

                  7. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

                  —

                  7. cikk, (2) bekezdés

                  7. és 8. cikk

                  7. cikk, (3) bekezdés

                  12. cikk, (3) bekezdés

                  8. cikk

                  7. cikk, (5) bekezdés, 13. cikk, első albekezdés

                  —

                  13. cikk, második albekezdés

                  9. cikk

                  14. cikk

                  10. cikk

                  5. cikk, (1) bekezdés a)–c) pont

                  11. cikk

                  5. cikk, (2) bekezdés

                  12. cikk

                  6. cikk

                  13. cikk

                  15. cikk, (1) bekezdés

                  14. cikk

                  15. cikk, (2) bekezdés

                  —

                  16. cikk

                  —

                  17. cikk

                  15. cikk

                  18. cikk

                  3. cikk, (1) bekezdés, a) pont

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet

                  —

                  III. melléklet


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1999/3/EK irányelve (1999. február 22.) az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0003

Hivatalos Lap L 066 , 13/03/1999 o. 0024 - 0025

		Az Európai Parlament És A Tanács 1999/3/EK irányelve(1999. február 22.)az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3], az egyeztetőbizottság által 1998. december 9-én jóváhagyott közös szövegtervezet értelmében,mivel az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [4] – a továbbiakban "keretirányelv"– 4. cikkének (1) és (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy meg kell határozni azoknak az élelmiszereknek a listáját, amelyeket – minden más élelmiszer kizárásával – ionizáló sugárzással lehet kezelni; mivel ezt a listát több lépésben kell összeállítani;mivel a szárított aromás növények, fűszerek és növényi ízesítők gyakran olyan organizmusokkal és azok anyagcseretermékeivel szennyezettek és/vagy fertőzöttek, amelyek az egészségre károsak;mivel az ilyen szennyeződéseket és/vagy fertőzéseket már nem szabad olyan fertőtlenítőszerekkel kezelni, mint az etilén-oxid, a bomlástermékeik mérgező hatása miatt;mivel az ionizáló sugárzással hatékonyan lehet helyettesíteni az említett anyagokat;mivel ezt a kezelést az élelmiszerügyi tudományos bizottság elfogadta;mivel ebből következően ez a kezelési mód a közegészség védelmét szolgálja,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A keretirányelv 4. cikke (3) bekezdése második albekezdése rendelkezésének megfelelően összeállítandó pozitív közösségi lista sérelme nélkül, ez az irányelv egy olyan kezdeti pozitív közösségi listát állapít meg, amely azokat az élelmiszereket és élelmiszer-összetevőket – a továbbiakban: "élelmiszereket" – tartalmazza, amelyeket ionizáló sugárzással lehet kezelni, valamint az e célból megengedett legnagyobb mennyiségeket.(2) E termékek ionizáló sugárzással történő kezelését csak a keretirányelv rendelkezéseivel összhangban lehet végezni. Különösen az ellenőrzési módszereket kell a keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban alkalmazni.(3) Azon élelmiszerek listáját, amelyeket ionizáló sugárzással lehet kezelni, valamint az alkalmazható teljes átlagos dózisokat a melléklet tartalmazza.2. cikkA keretirányelv általános rendelkezéseivel és ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják meg a sugárkezelt élelmiszerek forgalomba hozatalát abból az okból, hogy azok ilyen kezelést kaptak.3. cikkEzt az irányelvet a Szerződés 100a. cikkében szabályozott eljárásoknak megfelelően lehet módosítani.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, azáltal, hogy legkésőbb 2000. szeptember 20-ig engedélyezik azoknak a besugárzott élelmiszereknek a forgalomba hozatalát és használatát, amelyek ezen irányelv rendelkezéseinek eleget tesznek.Erről tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.5. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1999. február 22-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökJ. M. Gil-roblesa Tanács részérőlaz elnökK. H. Funke[1] HL C 336., 1988.12.30., 7. o., és HL C 303., 1989.12.2., 15. o.[2] HL C 194., 1989.7.31., 14. o.[3] Az Európai Parlament 1989. október 11-i véleménye (HL C 291., 1989.11.20., 58. o.), a Tanács 1997. október 27-i közös álláspontja (HL C 389., 1997.12.22., 47. o.) és az Európai Parlament 1998. február 18-i határozata (HL C 80., 1998.3.16., 133. o.). Az 1999. január 25-i tanácsi határozat. Az Európai Parlament 1999. január 28-i határozata.[4] HL L 66., 1999.3.13., 16. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETIONIZÁLÓ SUGÁRZÁSSAL KEZELHETŐ ÉLELMISZEREK ÉS MAXIMÁLIS BESUGÁRZÁSI DÓZISOKÉlelmiszerkategória | A besugárzás elnyelt teljes átlagos dózisa (kGy) |Szárított aromás növények, fűszerek és növényi ízesítők | 10 |--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002L0032

Hivatalos Lap L 140 , 30/05/2002 o. 0010 - 0022

		Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve(2002. május 7.)a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokrólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében [3] megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2002. március 26-án jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével,mivel:(1) A takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról és termékekről szóló, 1999. április 22-i 1999/29/EK tanácsi irányelvet [4] többszörösen módosítani kell. Az átláthatóság és hatékonyság érdekében az említett irányelvet át kell dolgozni.(2) Az állattenyésztés a Közösség mezőgazdasági termelésében fontos helyet foglal el, és a közegészségügy, az állategészségügy, az állatok kímélete, a környezet és az állattenyésztők pénzügyi helyzete nagymértékben függ a megfelelő, jó minőségű takarmány használatától.(3) Szükség van a takarmányokra vonatkozó szabályokra a mezőgazdaság termelékenységének és fenntarthatóságának biztosítása érdekében, és hogy lehetővé váljon a közegészségügy, az állategészségügy, az állatok kíméletének és a környezet védelmének biztosítása. Ezen kívül szükség van a higiénia átfogó szabályozására az egyéni gazdaságokban előállított takarmány jó minőségének biztosítása érdekében akkor is, ha a takarmányt nem kereskedelmi célból állították elő.(4) Ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni az állatok számára biztosított víz minőségére és biztonságára, mint amelyek a takarmányozásra szánt termékek minőségére és biztonságára vonatkoznak. Jóllehet a takarmány meghatározása nem zárja ki azt, hogy a vizet takarmánynak tekintsék, a víz nem szerepel a takarmány-alapanyagok forgalmáról és felhasználásáról szóló, 1996. április 29-i 96/25/EK tanácsi irányelv [5] által meghatározott fontosabb takarmány-alapanyagok nem kizárólagos listáján. Azt a kérdést, hogy a vizet takarmánynak kell-e tekinteni, az említett irányelv keretében kell megvizsgálni.(5) Bebizonyosodott, hogy az adalékanyagok nemkívánatos anyagokat tartalmazhatnak. Az irányelv alkalmazási körét ezért ki kell terjeszteni az adalékanyagokra is.(6) A takarmányozásra szánt termékek olyan nemkívánatos anyagokat tartalmazhatnak, amelyek veszélyeztethetik az állatok egészségét, vagy az állati termékekben való jelenlétük miatt veszélyeztethetik az emberi egészséget illetve a környezetet.(7) Lehetetlen teljesen megszüntetni a nemkívánatos anyagok jelenlétét, de fontos, hogy csökkentsék a mennyiségüket a takarmányozásra szánt termékekben, megfelelő figyelemmel az anyagok akut toxicitására, biológiai felhalmozódására és lebonthatóságára a nemkívánatos káros hatások megelőzése érdekében. Jelenleg nem kell ezt a mennyiséget a Közösség számára meghatározandó analitikai módszerekkel kimutatható szintek alatt rögzíteni.(8) A nemkívánatos anyagok maradékait meghatározó módszerek egyre kifinomultabbá válnak, így még az emberi vagy állati egészség szempontjából elhanyagolható mennyiségű maradékanyagokat is ki lehet mutatni.(9) A nemkívánatos anyagok csak az ezen irányelvben meghatározott feltételekkel összhangban lehetnek jelen takarmányozásra szánt termékekben, és más módon nem használhatók fel takarmányozás céljára. Ezt az irányelvet úgy kell alkalmazni, hogy ne érintse a takarmányokra vonatkozó egyéb közösségi rendelkezéseket, különös tekintettel az összetett takarmányokra vonatkozó szabályokra.(10) Ezt az irányelvet a takarmányozásra szánt termékek tekintetében a Közösségbe történő belépéstől kell alkalmazni. Ezért elő kell írni, hogy a nemkívánatos anyagok megállapított legnagyobb szintjét általában attól a naptól kell alkalmazni, amikor a takarmányozásra szánt terméket forgalomba hozzák vagy felhasználják, az összes szakaszban és különösen, amikor a terméket importálják.(11) A takarmányozásra szánt terméknek épnek, eredetinek és kereskedelmi minőségűnek kell lennie, ezért megfelelő felhasználás esetén nem jelenthet veszélyt az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, vagy nem hathat károsan az állattenyésztésre. Ezért be kell tiltani azon takarmányozásra szánt termékek felhasználását és forgalmazását, amelyek az I. mellékletben meghatározott legnagyobb szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.(12) Megfelelő legnagyobb szintek meghatározásával korlátozni kell egyes nemkívánatos anyagok jelenlétét a kiegészítő takarmányokban.(13) Miközben bizonyos esetekben – az alapértékek figyelembevételével – meghatározzák a legnagyobb szintet, további erőfeszítés szükséges néhány különleges nemkívánatos anyag lehető legalacsonyabb szintre történő korlátozása érdekében a takarmányozásra szánt termékekben, hogy ezáltal csökkenjen jelenlétük a takarmányban és a táplálékláncban. Ezért ezen irányelv szerint lehetővé kell tenni azt, hogy a cselekvési küszöbértékeket nagymértékben a meghatározott legnagyobb szintek alatt határozzák meg. A cselekvési küszöbértékek túllépése esetén vizsgálatokat kell végrehajtani a nemkívánatos anyagok forrásának azonosítására, és intézkedéseket kell tenni e források csökkentésére vagy megszüntetésére.(14) Amennyiben az állati vagy az emberi egészség, illetve a környezet veszélybe kerül, a tagállamok számára lehetővé kell tenni a meghatározott megengedett legnagyobb szintek ideiglenes csökkentését, legnagyobb szintek meghatározását más anyagokra vonatkozóan vagy ezen anyagok jelenlétének tiltását a takarmányozásra szánt termékekben. Az egységes alkalmazás biztosítása érdekében ezen irányelv I. mellékletének bármilyen módosításáról közösségi sürgősségi eljárással kell határozni a kiegészítő dokumentumok és az elővigyázatosság elve alapján.(15) Az ezen irányelv követelményeinek megfelelő takarmányozásra szánt termékekben jelenlévő nemkívánatos anyagok szintjével kapcsolatban csak az ezen irányelvben és a takarmányozás terén végzendő hatósági vizsgálatok megszervezésére vonatkozó elvek meghatározásáról szóló, 1995. október 25-i 95/53/EK tanácsi irányelvben [6] előírt korlátozásokat lehet alkalmazni a forgalomba hozatalkor.(16) A tagállamok a 95/53/EK irányelvnek megfelelő ellenőrző intézkedéseket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy a takarmányozásra szánt termékek felhasználásakor vagy forgalomba hozatalakor megfeleljenek a nemkívánatos anyagokra vonatkozó követelményeknek.(17) Egy megfelelő közösségi eljárást kell megállapítani az ezen irányelv mellékleteiben meghatározott műszaki rendelkezések átdolgozásához a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevételével.(18) A javasolt intézkedések végrehajtásának elősegítése céljából szoros együttműködési eljárásra van szükség a tagállamok és a Bizottság között a 70/372/EGK határozat [7] által felállított Takarmányok Állandó Bizottságán belül.(19) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [8] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ez az irányelv a takarmányozásra szánt termékekben előforduló nemkívánatos anyagokra vonatkozik.(2) Ezt az irányelveta) a takarmány-adalékanyagokról szóló, 1970. november 23-i 70/524/EGK tanácsi irányelv [9];b) a 96/25/EK tanácsi irányelv és az összetett takarmány forgalmazásáról szóló, 1979. április 2-i 79/373/EGK tanácsi irányelv [10];c) a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1976. november 23-i 76/895/EGK tanácsi irányelv [11], a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelv [12], az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelv [13], és az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelv [14], amennyiben ezek a maradványok nincsenek felsorolva ezen irányelv I. mellékletében;d) az emberi és az állati egészséggel összefüggő állat-egészségügyi kérdésekre vonatkozó közösségi jogszabályok;e) a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről szóló, 1982. június 30-i 82/471/EGK tanácsi irányelv [15];f) a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányokról szóló, 1993. szeptember 13-i 93/74/EGK tanácsi irányelv [16]rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában:a) "takarmány": az állatok szájon át történő táplálására szolgáló, természetes állapotú, friss vagy tartósított, növényi vagy állati eredetű termék, illetve az ezek ipari feldolgozásából származó termék, valamint szerves vagy szervetlen anyag önmagában vagy keverékekben, adalékanyagokkal vagy azok nélkül;b) "takarmány-alapanyagok": különböző természetes állapotú, friss vagy tartósított, növényi vagy állati eredetű termék, illetve az ezek ipari feldolgozásából származó termék, valamint szerves vagy szervetlen anyag, adalékanyagokkal vagy azok nélkül, amelyet állatok etetésére szándékoznak akár közvetlenül, akár feldolgozás után, vagy összetett takarmányok előállításához vagy előkeverékek összetevőjeként felhasználni;c) "adalékanyag": a 70/524/EGK tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott adalékanyagok;d) "előkeverék": adalékanyagok keverékei, illetve egy vagy több adalékanyag keveréke vivőanyagként használt anyagokkal, amelyet takarmány előállítására szánnak;e) "összetett takarmány": teljes értékű vagy kiegészítő takarmányként állatok szájon át történő táplálására szolgáló takarmány-alapanyagok keveréke, adalékanyagokkal vagy azok nélkül;f) "kiegészítő takarmány": a takarmányok keveréke, amely bizonyos anyagokat nagy mennyiségben tartalmaz, és amely összetételénél fogva kizárólag más takarmányokkal együtt etetve elegendő napi adagként;g) "teljes értékű takarmány": a takarmányok keveréke, amely összetételénél fogva elegendő napi adagként;h) "takarmányozásra szánt termék": takarmány-alapanyagok, előkeverékek, adalékanyagok, takarmányok és egyéb takarmányként való felhasználásra szánt vagy takarmányban felhasznált termékek;i) "napi adag": a takarmányok 12 %-os nedvességtartalommal számított átlagos összmennyisége, amely egy meghatározott fajú, korcsoportú és hasznosítási irányú állat napi táplálóanyag-szükségletét teljes mértékben biztosítja;j) "állat": a rendszerint az ember által táplált és tartott, illetve fogyasztott fajokhoz tartozó állat, valamint a vadon élő állatok, ha ezeket a vadállatokat takarmánnyal etetik;k) "forgalomba hozatal" vagy "forgalmazás": a takarmányozásra szánt termékek eladás céljából, beleértve az eladásra felkínálást, vagy bármely más, harmadik személy részére, visszterhes vagy ingyenes átruházási forma céljából történő készletezése, valamint maga az eladás vagy az átruházás más formái;l) "nemkívánatos anyag": bármely olyan anyag vagy termék – a kórokozók kivételével –, amely jelen van a takarmányozásra szánt termékben és/vagy annak felületén, és amely potenciális veszélyt jelent az állati vagy az emberi egészségre, illetve a környezetre, vagy káros hatással lehet az állattenyésztésre.3. cikk(1) Takarmányozásra szánt termék csak akkor hozható be harmadik országokból Közösségen belüli felhasználásra, illetve akkor hozható forgalomba és/vagy használható fel a Közösségen belül, ha a termék megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségű, illetve megfelelő felhasználás esetén nem jelent veszélyt az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, illetve nincs káros hatással az állattenyésztésre.(2) A takarmányozásra szánt termék különösen nem felel meg az (1) bekezdésben előírtaknak, ha a termék által tartalmazott nemkívánatos anyagok szintje nem felel meg az I. mellékletben meghatározott legnagyobb szinteknek.4. cikk(1) A tagállamok előírják, hogy az I. mellékletben felsorolt nemkívánatos anyagok csak az ott meghatározott feltételek szerint engedhetők meg a takarmányozásra szánt termékekben.(2) A takarmányozásra szánt termékben előforduló nemkívánatos anyagok forrásainak csökkentése vagy megszüntetése céljából a tagállamok – a gazdasági szereplőkkel együttműködve – vizsgálatokat folytatnak a nemkívánatos anyagok forrásainak azonosítására azokban az esetekben, amikor azok túllépik a legnagyobb megengedhető szinteket, illetve ha az alapértékeket figyelembe véve, ezen anyagok nagyobb szintjét észlelik. A megnövekedett szintek eseteinek egységes megközelítése érdekében szükséges lehet megállapítani azokat a cselekvési küszöbértékeket, amelyek elérése esetén vizsgálatot kell indítani. Ezek az értékek a II. mellékletben határozhatók meg.A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak és a többi tagállamnak a forrásra, valamint a nemkívánatos anyagok szintjének csökkentése, illetve ezen anyagok jelenlétének megszüntetése érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó összes információt és ténymegállapítást. Ezt a tájékoztatást a 95/53/EK irányelv 22. cikkének rendelkezései szerint a Bizottságnak továbbítandó éves beszámoló keretében kell továbbítani azon esetek kivételével, amikor a tájékoztatásnak azonnali vonatkozásai vannak a többi tagállamra nézve. Ez utóbbi esetben az információkat haladéktalanul továbbítani kell.5. cikkA tagállamok előírják, hogy az I. mellékletben meghatározott legnagyobb szintet meghaladó mértékben nemkívánatos anyagot tartalmazó takarmányozásra szánt termék hígítás céljából nem keverhető össze ugyanolyan vagy más, takarmányozásra szánt termékkel.6. cikkMivel nincsenek különös rendelkezések a kiegészítő takarmányokra vonatkozóan, a tagállamok előírják, hogy a kiegészítő takarmányok – a napi adagként előírt felhasználási arányukat figyelembe véve – nem tartalmazhatják az I. mellékletben felsorolt nemkívánatos anyagoknak a teljes értékű takarmányok esetében megállapított szinteket meghaladó szintjét.7. cikk(1) Amennyiben új információk vagy a meglévő információknak a kérdéses rendelkezések elfogadása óta végrehajtott újraértékelése alapján egy tagállam bizonyítani tudja, hogy az I. mellékletben meghatározott valamely legnagyobb szint vagy egy ott nem felsorolt nemkívánatos anyag veszélyt jelent az állati vagy emberi egészségre, illetve a környezetre, ez a tagállam ideiglenesen csökkentheti a meglévő legnagyobb szintet, megállapíthat egy legnagyobb szintet vagy megtilthatja az adott nemkívánatos anyag jelenlétét a takarmányozásra szánt termékekben. A tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot, döntését megindokolva.(2) A 12. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően haladéktalanul határozni kell arról, hogy az I. és II. mellékletet módosítani kell-e.Mindaddig, amíg sem a Tanács, sem a Bizottság nem hoz határozatot, a tagállam fenntarthatja az alkalmazott intézkedéseit.A tagállamnak biztosítania kell, hogy az általa hozott határozat nyilvánosságra kerüljön.8. cikk(1) A 11. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően a Bizottság, a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevételével módosítja az I. és II. mellékletet.(2) Továbbá a 11. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően a Bizottság:- rendszeresen elfogadja az I. és II. melléklet egységes szerkezetbe foglalt változatait, belefoglalva az (1) bekezdés szerint végrehajtott módosításokat,- elfogadhatósági kritériumokat határozhat meg a méregtelenítési eljárások vonatkozásában, ezzel kiegészítve az ilyen eljárásokon átesett takarmányozásra szánt termékek esetében előírt kritériumokat.(3) A tagállamok biztosítják, hogy intézkedéseket tesznek a (2) bekezdés szerinti elfogadható eljárások pontos végrehajtása és a méregtelenített takarmányozásra szánt termékeknek az I. melléklet rendelkezéseinek való megfelelése érdekében.9. cikkA tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelvnek megfelelő takarmányozásra szánt termékekre forgalmazásuk tekintetében nem vonatkoznak a nemkívánatos anyagok jelenlétével kapcsolatos egyéb korlátozások, mint amelyeket ez az irányelv és a 95/53/EK irányelv előír.10. cikkAzokat a rendelkezéseket, amelyek hatással lehetnek a közegészségügyre vagy az állategészségügyre vagy a környezetre, a megfelelő tudományos bizottsággal/bizottságokkal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.11. cikk(1) A Bizottságot a 70/372/EGK határozat 1. cikke által létrehozott Takarmányok Állandó Bizottsága segíti.(2) Amennyiben hivatkozás történik erre a cikkre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.(3) Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszakot három hónapban kell megállapítani.12. cikk(1) A Bizottságot a 70/372/EGK határozat 1. cikke által létrehozott Takarmányok Állandó Bizottsága segíti.(2) Amennyiben hivatkozás történik erre a cikkre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.(3) Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszakot tizenöt napban kell megállapítani.13. cikk(1) A Közösségben előállított és harmadik országokba exportálandó takarmányozásra szánt termékek esetében a tagállamoknak legalább ezen irányelv rendelkezéseit alkalmazniuk kell.(2) Az (1) bekezdés nem sérti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a 178/2002/EK rendelet [17] 12. cikkében meghatározott feltételek szerint újrakivitelt engedélyezzenek. Az említett rendelet 20. cikkének rendelkezéseit ennek megfelelően kell alkalmazni.14. cikk(1) Az 1999/29/EK irányelv 2003. augusztus 1-jétől hatályát veszti, a tagállamoknak az említett irányelv III. mellékletének A. részében felsorolt irányelvek átültetésére vonatkozó – az említett melléklet B. részében megállapított – határidőkkel kapcsolatos kötelezettségének sérelme nélkül.(2) Az 1999/29/EK irányelvre történt hivatkozásokat az ezen irányelvre történt hivatkozásokként, és a III. mellékletben található megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.15. cikkA tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2003. május 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Az elfogadott intézkedéseket 2003. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.16. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.17. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2002. május 7-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökR. De Rato Y Figaredo[1] HL C 89. (E), 2000.3.28., 70. o. és HL C 96. (E), 2001.3.27., 346. o.[2] HL C 140., 2000.5.18., 9. o.[3] Az Európai Parlament 2000. október 4-i véleménye (HL C 178., 2001.6.22., 160. o.), a Tanács 2001. szeptember 17-i közös álláspontja (HL C 4., 2002.1.7., 1. o.) és az Európai Parlament 2001. december 12-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2002. április 10-i határozata és a Tanács 2002. április 22-i határozata.[4] HL L 115., 1999.5.4., 32. o.[5] HL L 125., 1996.5.23., 35. o. A legutóbb a 2000/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 105., 2000.5.3., 36. o.) módosított irányelv.[6] HL L 265., 1995.11.8., 17. o. A legutóbb a 2001/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 234., 2001.9.1., 55. o.) módosított irányelv.[7] HL L 170., 1970.8.3., 1. o.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[9] HL L 270., 1970.12.14., 1. o. A legutóbb a 2205/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 297., 2001.11.15., 3. o.) módosított irányelv.[10] HL L 86., 1979.4.6., 30. o. A legutóbb a 2002/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 63., 2002.3.6., 23. o.) módosított irányelv.[11] HL L 340., 1976.12.9., 26. o. A legutóbb a 2000/57/EK bizottsági irányelvvel (HL L 244., 2000.9.29., 76. o.) módosított irányelv.[12] HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2002/23/EK bizottsági irányelvvel (HL L 64., 2002.3.7., 13. o.) módosított irányelv.[13] HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2002/23/EK irányelvvel módosított irányelv.[14] HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2002/23/EK irányelvvel módosított irányelv.[15] HL L 213., 1982.7.21., 8. o. A legutóbb az 1999/20/EK irányelvvel (HL L 80., 1999.3.25., 20. o.) módosított irányelv.[16] HL L 237., 1993.9.22., 23. o. A legutóbb az 1999/29/EK irányelvvel (HL L 115., 1999.5.4., 32. o.) módosított irányelv.[17] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).--------------------------------------------------I. MELLÉKLETNemkívánatos anyag | Takarmányozásra szánt termék | Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan || |(1) | (2) | (3) |1.Arzén | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 2 |–fűből, szárított lucernából, szárított lóheréből készült liszt, szárított cukorrépa pép, szárított cukorrépa szelet | 4 |–foszfátok és halak vagy más tengeri állatok feldolgozásából nyert takarmány | 10 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 2 |–teljes értékű haltakarmányok | 4 |Kiegészítő takarmányok, kivéve: | 4 |–ásványi takarmányok | 12 |2.Ólom | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 10 |–zöldtakarmány | 40 |–foszfátok | 30 |–takarmányélesztő | 5 |Teljes értékű takarmányok | 5 |Kiegészítő takarmányok, kivéve: | 10 |–ásványi takarmányok | 30 |3.Fluor | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 150 |–állati eredetű takarmányok | 500 |–foszfátok | 2000 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 150 |–teljes értékű marha-, juh- és kecsketakarmányok | |–tejelő | 30 |–más | 50 |–teljes értékű sertéstakarmányok | 100 |–teljes értékű baromfitápok | 350 |–teljes értékű csirketápok | 250 |Marháknak, juhoknak és kecskéknek szánt ásványi keverékek | 2000 |Más kiegészítő takarmányok | 125 |4.Higany | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 0,1 |–halak vagy más tengeri állatok feldolgozásával előállított takarmányok | 0,5 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 0,1 |–teljes értékű kutya- és macskatápok | 0,4 |Kiegészítő takarmányok, kivéve: | 0,2 |–kiegészítő kutya- és macskatápok | |5.Nitritek | Halliszt | 60 (nátrium-nitritben kifejezve) |Teljes értékű takarmányok, kivéve: –kedvtelésből tartott állatok takarmányai, kivéve a madarakat és az akváriumi halakat | 15 (nátrium-nitritben kifejezve) |6.Kadmium | Növényi eredetű takarmány-alapanyagok | 1 |Állati eredetű takarmány-alapanyagok, kivéve: | 2 |–kedvtelésből tartott állatok takarmányai | |Foszfátok | 10 |Teljes értékű marha-, juh- és kecsketakarmányok, kivéve: | 1 |–teljes értékű borjú-, bárány- és gidatakarmányok | |Más teljes értékű takarmányok, kivéve: | 0,5 |–kedvtelésből tartott állatok takarmányai | |Ásványi takarmányok | 5 |Egyéb kiegészítő marha-, juh- és kecsketakarmányok | 0,5 |7.Aflatoxin B1 | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 0,05 |–földimogyoró, kopra, pálmamag, gyapotmag, babaszumag, kukorica és az ezek feldolgozásából származó termékek | 0,02 |Teljes értékű marha-, juh és kecsketakarmányok, kivéve: | 0,05 |–tejelő teheneknek szánt takarmányok | 0,005 |–borjú- és báránytakarmányok | 0,01 |Teljes értékű sertés- és baromfitakarmányok (kivéve a növendék állatoknak szánt takarmányt) | 0,02 |Más teljes értékű takarmányok | 0,01 |Kiegészítő marha-, juh- és kecsketakarmányok (kivéve a tejelő állatoknak, borjaknak és bárányoknak szánt kiegészítő takarmányt) | 0,05 |Kiegészítő sertés- és baromfitakarmányok (kivéve a növendék állatoknak szánt kiegészítő takarmányt) | 0,03 |Más kiegészítő takarmányok | 0,005 |8.Hidrogén-cianid (kéksav) | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 50 |–lenmag | 250 |–lenmagpogácsa | 350 |–manióka termékek és mandula-pogácsa | 100 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 50 |–teljes értékű csirketápok | 10 |9.Szabad gosszipol | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 20 |–gyapotmag-pogácsa | 1200 |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 20 |–teljes értékű marha-, juh- és kecsketakarmányok | 500 |–teljes értékű baromfi- (a tojótyúkok kivételével) és borjútakarmányok | 100 |–teljes értékű nyúl- és sertéstakarmányok (kivéve a malactakarmányt) | 60 |10.Teobromin | Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 300 |–kifejlett marháknak szánt teljes értékű takarmány | 700 |11.Mustár-illóolaj | Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 100 |–repcepogácsa | 4000 (allil-izotiocianátban kifejezve) |Teljes értékű takarmányok, kivéve: | 150 (allil-izotiocianátra kifejezve) |–teljes értékű marha-, juh- és kecsketakarmány (kivéve a növendék állatok takarmányait) | 1000 (allil-izotiocianátra kifejezve) |–teljes értékű sertés- (kivéve a malactakarmányt) és baromfitakarmány | 500 (allil-izotiocianátra kifejezve) |12.Vinil-tiooxazolidon (Vinil-oxazolidin tion) | Teljes értékű baromfitápok, kivéve: | 1000 |–tojótyúkoknak szánt teljes értékű táp | 500 |13.Anyarozs (Claviceps purpurea) | Őröletlen gabonaféléket tartalmazó összes takarmány | 1000 |14.Alkaloidákat, glükozidákat vagy más mérgező anyagokat külön, illetve kombinációban tartalmazó gyommagvak és őröletlen vagy össze nem zúzott termések, beleértve: | Összes takarmány | 3000 |a)Lolium temulentum L., | 1000 |b)Lolium remotum Schrank, | 1000 |c)Dantura stramonium L. | 1000 |15.Ricinus – Ricinus communis L. | Összes takarmány | 10 (ricinusmaghéjban kifejezve) |16.Crotalaria fajok | Összes takarmány | 100 |17.Aldrin | egyenként vagy összesen dieldrinben kifejezve | Összes takarmány, kivéve: | 0,01 |18.Dieldrin | –zsírok | 0,2 |19.Kamfeklor (toxafén) | Összes takarmány | 0,1 |20.Klórdán (a cisz- és transz izomerek, valamint az oxiklórdán összege klórdánban kifejezve) | Összes takarmány, kivéve: | 0,02 |–zsírok | 0,05 |21.DDT (a DDT-, TDE- és DDE-izomerek összege DDT-ben kifejezve) | Összes takarmány, kivéve: | 0,05 |–zsírok | 0,5 |22.Endoszulfán (az alfa- és béta-izomerek, valamint az endoszulfán-szulfát összege endoszulfánban kifejezve) | Összes takarmány kivéve: | 0,1 |–kukorica | 0,2 |–olajos magvak | 0,5 |–teljes értékű haltakarmány | 0,005 |23.Endrin (az endrin és a delta-keto-endrin összege, endrinben kifejezve) | Összes takarmány, kivéve: | 0,01 |–zsírok | 0,05 |24.Heptaklór (a heptaklór és a heptaklór-epoxid összege, heptaklórban kifejezve) | Összes takarmány, kivéve: | 0,01 |–zsírok | 0,2 |25.Hexaklór-benzol (HCB) | Összes takarmány, kivéve: | 0,01 |–zsírok | 0,2 |26.Hexaklór-ciklohexán (HCH) | | |26.1.alfa-izomerek | Összes takarmány, kivéve: | 0,02 |–zsírok | 0,2 |26.2.béta-izomerek | Összetett takarmányok, kivéve: | 0,01 |–tejelő teheneknek szánt takarmány | 0,005 |Takarmány-alapanyagok, kivéve: | 0,01 |–zsírok | 0,1 |26.3.gamma-izomerek | Összes takarmány, kivéve: | 0,2 |–zsírok | 2,0 |27.Dioxin (a PCDD és a PCDF összege), nemzetközi toxicitási egyenértékben kifejezve | Citruspép | 500 pg I-TEQ/kg (felső kimutathatósági határ) |28.Kajszibarack – Prunus armeniaca L. | Összes takarmány | Az első oszlopban felsorolt növényfajok magjai és termései, illetve azok feldolgozott származékai csak mennyiségileg nem kimutatható, elenyésző mennyiségben lehetnek jelen a takarmányban |29.Keserűmandula – Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb var. amara (DC.) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. amara (DC.) Focke) |30.Hántolatlan bükkmakk – Fagus silvatica L. |31.Vetési gomborka – Camelina sativa (L.) Crantz |32.Mowrah, Bassia, Madhuca – Madhuca longifolia (L.) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illiped malabrorum Engl.) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roxb. = Illipe latifolia (Roscb.) F. Mueller) |33.Jatropha curcas L. |34.Croton tiglium L. |35.Indiai mustár – Brassica juncea (L.) Czern. And Coss. Ssp. intergrifolia (West.) Thell. |36.Szareptai mustár – Brassica juncea (L.) Czern. And Coss. ssp. juncea |37.Kínai mustár – Brassica juncea (L.) Czern. And Coss. ssp. juncea var lutea Batalin |38.Fekete mustár – Brassica nigra (L.) Koch |39.Etiópiai mustár – Brassica carinata A. Braun |--------------------------------------------------II. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT1999/29/EK irányelv | Jelen irányelv |1. cikk | 1. cikk |2. cikk a) pont | 2. cikk a) pont |2. cikk b) pont | 2. cikk b) pont |2. cikk c) pont | 2. cikk g) pont |2. cikk d) pont | 2. cikk f) pont |2. cikk e) pont | 2. cikk e) pont |2. cikk f) pont | 2. cikk i) pont |2. cikk g) pont | 2. cikk j) pont |2. cikk h) pont | – |– | 2. cikk c) pont |– | 2. cikk d) pont |– | 2. cikk h) pont |– | 2. cikk k) pont |– | 2. cikk l) pont |3. cikk | 3. cikk |4. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |4. cikk (2) bekezdés | – |– | 4. cikk (2) bekezdés |5. cikk | – |6. cikk | – |7. cikk | 5. cikk |8. cikk | 6. cikk |9. cikk | 7. cikk |10. cikk | 8. cikk |11. cikk | 9. cikk |12. cikk | – |– | 10. cikk |13. cikk | 11. cikk |14. cikk | 12. cikk |15. cikk | 13. cikk |16. cikk | – |– | 14. cikk |– | 15. cikk |17. cikk | 16. cikk |18. cikk | 17. cikk |I. melléklet | I. melléklet |II. melléklet | – |III. melléklet | – |IV. melléklet | II. melléklet |--------------------------------------------------