title: Az Európai Parlament És A Tanács 2000/26/EK irányelve (2000. május 16.) a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről, valamint a Tanács 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelveinek módosításáról (Negyedik gépjármű-biztosítási irányelv)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0026

Hivatalos Lap L 181 , 20/07/2000 o. 0065 - 0074

		Az Európai Parlament és a Tanács 2000/26/EK irányelve(2000. május 16.)a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről, valamint a Tanács 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelveinek módosításáról(Negyedik gépjármű-biztosítási irányelv)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére és 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],A Szerződés 251. cikkében [3] megállapított eljárásnak megfelelően, az Egyeztető Bizottság által 2000. április 7-én jóváhagyott közös szöveg figyelembevételével,Mivel:(1) Jelenleg különbségek vannak a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási eljárásai között, és ezek a különbségek akadályozzák a személyek és a biztosítási szolgáltatások szabad mozgását.(2) Ezért szükséges közelíteni ezeket az intézkedéseket az egységes piac zavartalan működése érdekében.(3) A 72/166/EGK irányelvvel [4] a Tanács intézkedéseket fogadott el a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra és a felelősségbiztosítási kötelezettség végrehajtására vonatkozó jogszabályainak közelítéséről.(4) A 88/357/EGK irányelvvel [5] a Tanács intézkedéseket fogadott el az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységre vonatkozó és a szolgáltatási szabadság hatékony gyakorlásának megkönnyítését célzó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolására.(5) A zöldkártya irodák rendszere lehetővé teszi a kárigények gyors teljesítését a károsult fél saját országában még akkor is, ha a másik fél más európai országból való.(6) A zöldkártya irodák rendszere nem oldja meg a károsult fél minden problémáját, ha kárigényeit egy másik országban egy ott lakó féllel és egy ott engedélyezett biztosítóintézettel szemben kívánja érvényesíteni (idegen jogrendszer, idegen nyelv, ismeretlen teljesítési eljárások és gyakran túlságosan késleltetett teljesítés).(7) Az igénylő származási országán kívül történt közlekedési balesetekkel kapcsolatos kárigények teljesítéséről szóló, 1995. október 26-i állásfoglalásával [6] az Európai Parlament, a Szerződés 192. cikke alapján eljárva, felszólította a Bizottságot, hogy javaslatot terjesszen elő egy európai parlamenti és tanácsi irányelv megalkotására, amely megoldja ezeket a problémákat.(8) Ténylegesen helyénvaló, hogy a 72/166/EGK, a 84/5/EGK [7] és a 90/232/EGK [8] irányelvben foglalt intézkedések oly módon egészüljenek ki, hogy a gépjárműbaleset eredményeként anyagi kárt vagy sérülést szenvedett károsultak garantáltan hasonló bánásmódban részesüljenek, függetlenül attól, hogy a baleset a Közösség mely részén történt; az olyan balesetekre vonatkozóan, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoznak és más államban történnek, mint ahol a károsult fél lakóhelye van, hiányosságok tapasztalhatók a károsult fél igényeinek kielégítésével kapcsolatban.(9) Ezen irányelv alkalmazása azokra a balesetekre, amelyek a zöldkártya rendszer által lefedett harmadik országokban történnek, károsultjuk lakóhelye a Közösségben van, a gépjárművet pedig egy tagállamban biztosították, és onnan származik, nem jelenti a gépjármű-biztosítás kötelező területi érvényességének kiterjesztését, ahogy arról a 72/166/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése rendelkezik.(10) Ez maga után vonja a károsult fél közvetlen cselekvési joggal való felruházását a károkozó fél biztosítótársaságával szemben.(11) Kielégítő megoldás lehet az olyan gépjárműbalesetek eredményeként anyagi kárt vagy sérülést szenvedett károsultak számára, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoznak, és amelyek nem a lakóhelyük szerinti államban történnek, ha jogosultságot kapnak arra, hogy kárigényeiket a lakóhelyük szerinti tagállamban jelentsék be a károkozó fél biztosítóintézete által kijelölt kárrendezési megbízottnál.(12) Ez a megoldás lehetővé tenné, hogy a károsult fél által a saját tagállamán kívül elszenvedett kárt számára ismerős eljárások alapján bírálják el.(13) Ez a rendszer, amelyben a károsult fél lakóhelye szerinti tagállamban kárrendezési megbízottak működnek, sem az egyedi esetekben alkalmazandó anyagi jog, sem a joghatóság kérdését nem befolyásolja.(14) A biztosítóintézettel szembeni közvetlen kereseti jog megléte az anyagi kárt vagy sérülést szenvedett fél számára logikus kiegészítése az ilyen kárrendezési megbízottak kijelölésének, emellett pedig javítja a károsult lakóhelye szerinti tagállamon kívül történt gépjárműbalesetek károsult feleinek jogi helyzetét.(15) A kérdéses hiányosságok pótlása érdekében intézkedni kell arról, hogy a tagállam, amelyben a biztosítóintézetet engedélyezték, kötelezze a társaságot a többi tagállamban honos vagy oda kiküldött kárrendezési megbízottak kijelölésére, hogy minden szükséges információt összegyűjtsenek az említett balesetekből származó károkkal kapcsolatban, és minden megfelelő lépést megtegyenek a kárigények teljesítéséért a biztosítóintézet nevében és költségére, beleértve a kártérítés kifizetését; a kárrendezési megbízottaknak elegendő jogkörrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy képviseljék a biztosítóintézetet a balesetekben kárt szenvedett személyekkel szemben, és ahhoz is, hogy képviseljék a biztosítóintézetet a nemzeti hatóságok előtt, beleértve – ahol szükséges – a bíróságot, amennyiben ez összeegyeztethető a joghatóság átruházásáról szóló nemzetközi magánjog szabályaival.(16) A kárrendezési megbízott tevékenysége nem elegendő ahhoz, hogy a joghatóság a károsult fél lakóhelye szerinti tagállam bíróságára szálljon át, ha a joghatóság átruházásáról szóló nemzetközi magánjog szabályai nem így rendelkeznek.(17) A károk rendezéséért felelős kárrendezési megbízottak kijelölése az egyik feltétele a 73/239/EGK irányelv [9] melléklete A. pontjának 10. ágazatában felsorolt biztosítási tevékenység megkezdésének és gyakorlásának, kivéve a fuvarozók felelősségbiztosítását; ezért ezt a feltételt tartalmaznia kell az egységes hivatalos engedélynek, amelyet annak a tagállamnak a hatóságai állítanak ki, amelyikben a biztosítóintézet központi irodáját létesíti, ahogy azt a 92/49/EGK irányelv [10] II. címe részletezi; ez a feltétel azokra a biztosítóintézetekre is vonatkozik, amelyek központi irodája a Közösségen kívül található, és biztosítási tevékenység megkezdésére jogosító engedélyt szereztek a Közösség valamely tagállamában; a 73/239/EGK irányelv ennek megfelelően módosításra és kiegészítésre szorul.(18) Annak biztosításán túlmenően, hogy a biztosítóintézet kárrendezési megbízottal rendelkezzen a károsult fél lakóhelye szerinti államban, helyénvaló szavatolni a károsult fél különleges jogát a kárigény haladéktalan rendezéséhez; éppen ezért a nemzeti jogszabályokba szükséges belefoglalni a megfelelő hatékony és szisztematikus pénzbeli vagy azzal egyenértékű adminisztratív büntetéseket – mint például az adminisztratív bírsággal egyesített végzések, rendszeres beszámolási kötelezettség a felügyeleti hatóságok felé, helyszíni ellenőrzések, publikációk a nemzeti hivatalos lapban és a sajtóban, a társaság tevékenységeinek felfüggesztése (új szerződéskötések megtiltása bizonyos ideig), a felügyeleti hatóságok rendkívüli kárrendezési megbízottjának kijelölése, aki ellenőrzi, hogy az üzletmenet a biztosítási jogszabályoknak megfelelően zajlik-e, az erre az üzletágra vonatkozó engedély visszavonása, az igazgatókra és a vezetőségre vonatkozó szankciók – arra az esetre, ha a biztosítóintézet vagy annak kárrendezési megbízottja elfogadható határidőn belül nem tesz eleget kártérítési ajánlattételi kötelezettségének; ez nem befolyásolja bármely más intézkedés alkalmazását – különösen a felügyeleti jogkörben –, amely helyénvalónak tekinthető; e feltétel esetén azonban a felelősség és az elszenvedett kár vagy sérülés nem lehet vita tárgya, hogy a biztosítóintézet az előírt határidőn belül indokolással ellátott ajánlatot tudjon tenni; az indokolással ellátott kártérítési ajánlatot írásban kell megtenni, és tartalmaznia kell az okokat, amelyek alapján a felelősséget és a kárt megállapították.(19) Ezeken a szankciókon kívül helyénvaló arról is intézkedni, hogy a biztosítóintézet által a károsult félnek felajánlott vagy a bíróság által megítélt kártérítési összeg után kamatot kelljen fizetni, ha az ajánlatot az említett előírt határidőn belül nem tették meg; ha a tagállamokban léteznek olyan nemzeti szabályok, amelyek előírják a késedelmes fizetés utáni kamat szükségességét, ez a rendelkezés a vonatkozó szabályokra való hivatkozással végrehajtható.(20) Gépjárműbaleset következtében anyagi kárt vagy sérülést szenvedett károsult felek néha nehezen tudják megállapítani a balesetben érintett gépjármű felelősségbiztosítását nyújtó biztosítóintézet nevét.(21) Az ilyen károsult felek érdekében a tagállamok információs központokat állítanak fel, hogy biztosítsák az ilyen információkhoz való haladéktalan hozzáférést; ezek az információs központok a károsult felek rendelkezésére bocsátják a kárrendezési megbízottakra vonatkozó adatokat is; szükséges, hogy az ilyen központok egymással együttműködjenek, és gyorsan válaszoljanak a más tagállamok központjaiból érkező, a kárrendezési megbízottakkal kapcsolatos kérdésekre; helyénvalónak látszik, hogy az ilyen központok információkat gyűjtsenek a biztosítás tényleges lejárati idejéről, de nem az eredeti biztosítási kötvény érvényességének lejártáról, ha a szerződés időtartama lemondás hiányában automatikusan meghosszabbodik.(22) Speciális rendelkezések szükségesek az olyan járművekre vonatkozóan (például kormányzati vagy katonai gépjárművek), amelyek kivételt képeznek a kötelező felelősségbiztosítás alól.(23) A károsult fél jogos érdeke lehet, hogy tudomást szerezzen a gépjármű tulajdonosának, rendszeres vezetőjének, vagy bejegyzett üzembentartójának kilétéről, például akkor, ha csak ezektől a személyektől kaphat kártérítést a gépjármű nem megfelelő biztosítása miatt, vagy mert a kár meghaladja a biztosítási összeget; ezt az információt következésképpen szintén rendelkezésre kell bocsátani.(24) Bizonyos rendelkezésre bocsátott információk, mint például a gépjármű tulajdonosának vagy rendszeres vezetőjének neve és címe, a biztosítási kötvény száma vagy a gépjármű rendszáma, személyes adatnak minősül a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [11] értelmében; éppen ezért az ezen irányelv céljainak megvalósításához szükséges adatok feldolgozása során be kell tartani a 95/46/EK irányelv értelmében hozott nemzeti intézkedéseket; a rendszeres vezető nevét és címét csak akkor kell közölni, ha a nemzeti jogszabályok ezt megkívánják.(25) Intézkedni szükséges egy kártérítési testület felállításáról, amelyhez a károsult fél akkor fordulhat, ha a biztosítóintézet elmulasztotta kárrendezési megbízottja kijelölését, vagy szemmel láthatóan késlekedik a kárigény rendezésével, vagy ha a biztosítóintézet nem azonosítható, így nincs biztosíték arra, hogy a károsult fél hozzájut az őt megillető kártérítéshez; a kártérítési testület beavatkozása csak azokra a ritka egyedi esetekre korlátozódik, amikor a biztosítóintézet a potenciálisan kiróható büntetések visszatartó ereje ellenére sem teljesíti kötelezettségeit.(26) A kártérítési testület szerepe a károsult fél által elszenvedett bármilyen anyagi kárra vagy sérülésre vonatkozó kárigények rendezése, kizárólag az objektíven értékelhető esetekben, éppen ezért a kártérítési testület tevékenysége, érdemi kárbecslés nélkül, csak annak ellenőrzésére korlátozódhat, hogy a kártérítési ajánlatot a megadott határidőknek és szabályozott eljárásoknak megfelelően tették-e meg.(27) Azok a jogi személyek, melyekre átszállnak a károsult fél igényei, melyek a balesetért felelős személlyel vagy annak biztosítóintézetével szemben állnak fenn (például más biztosítóintézetek vagy szociális biztonsági szervek) nem jogosultak arra, hogy a szóban forgó kárigényt a kártérítési testülethez benyújtsák.(28) A kártérítési testületnek annyiban van joga az engedményezéshez, amennyiben a károsultat kártérítésben részesítette; annak érdekében, hogy könnyebbé váljon a kártérítési testület kárigényeinek érvényre juttatása a biztosítóintézettel szemben, ha az elmulasztotta kárrendezési megbízottja kijelölését, vagy szemmel láthatóan késlekedik a kárigény rendezésével, a károsult fél államában kártérítést nyújtó testület automatikus visszatérítési jogot élvez engedményezés útján a károsult fél jogaira az említett testület részéről a biztosítóintézet székhelye szerinti államban; az utóbbi testület van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a biztosítóintézet ellen eljárást kezdeményezzen.(29) Habár a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kártérítési testülettel szembeni kárigény másodlagos, a károsult fél nem kötelezhető arra, hogy kárigényét a balesetért felelős személynek jelezze, mielőtt azt a kártérítési testületnek benyújtaná; ebben az esetben a károsult félnek legalább ugyanabban a helyzetben kell lennie, mint a 84/5/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdése szerinti garanciaalappal szembeni kárigény esetén.(30) Ez a rendszer a tagállamok által létrehozott és jóváhagyott kártérítési testületek között létrejött megállapodással működtethető, amely meghatározza feladataikat és kötelezettségeiket, illetve a visszatérítési eljárásokat.(31) Amennyiben lehetetlen azonosítani a gépjármű biztosítóját, intézkedni kell arról, hogy a végső adós a károsult félnek fizetendő kártérítést tekintve az a 84/5/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott garanciaalap legyen, amely a balesetet okozó, nem biztosított gépjármű rendes üzemben tartásának helye szerinti tagállamban található; amennyiben lehetetlen azonosítani a gépjárművet, intézkedni kell arról, hogy a végső adós az a 84/5/EGK irányelv 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott garanciaalap legyen, amely a baleset helye szerinti tagállamban található,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkHatály(1) Ezen irányelv célja, hogy különleges intézkedéseket állapítson meg a balesetből származó bármilyen anyagi kár vagy sérülés tekintetében kártérítésre jogosult károsult felekre vonatkozóan, ha a baleset nem a károsult fél lakóhelye szerinti tagállamban történt, és olyan gépjármű okozta, amely egy tagállamban rendelkezik biztosítással, és amelyet általában egy tagállamban tartanak üzemben.A harmadik országok polgári felelősségre és nemzetközi magánjogra vonatkozó jogszabályainak sérelme nélkül ez az irányelv azokra a valamely tagállamban honos károsult felekre is vonatkozik, akik balesetből származó bármilyen anyagi kár vagy sérülés tekintetében kártérítésre jogosultak, a baleset pedig olyan harmadik országban történt, amelynek a 72/166/EGK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott nemzeti biztosító irodái csatlakoztak a zöldkártya rendszerhez, ha az ilyen baleseteket egy tagállamban biztosított, illetve általában ott üzemben tartott gépjármű használata okozta.(2) A 4. és 6. cikk csak azokra a balesetekre vonatkozik, ahol a balesetet okozó járműa) biztosítója másik tagállamban található, mint ahol a károsult fél lakóhelye; ésb) rendes körülmények között más tagállamban tartják üzemben, mint a károsult fél lakóhelye.(3) A 7. cikk a harmadik országokból származó, a 72/166/EGK irányelv 6. és 7. cikke szerinti gépjárművek által okozott balesetekre is vonatkozik.2. cikkFogalommeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában:a) "biztosítótársaság": olyan vállalkozás, amely hivatalos engedélyét a 73/239/EGK irányelv 6. cikkének vagy 23. cikk (2) bekezdésének megfelelően kapta;b) "telephely": a biztosítótársaság központi irodája, ügynöksége vagy kirendeltsége a 88/357/EGK irányelv 2. cikkének c) pontja szerint;c) "gépjármű": a 72/166/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott gépjármű;d) "károsult fél": a 72/166/EGK irányelv 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott károsult fél;e) "tagállam, ahol a gépjárművet rendszerint üzemben tartják": az a terület, amelyen a gépjárművet a 72/166/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint rendszerint üzemben tartják.3. cikkKözvetlen kereseti jogValamennyi tagállam biztosítja, hogy az 1. cikkben említett, az azon rendelkezésben foglalt balesetekben károsult felek közvetlen kereseti jogot élveznek a felelős személy felelősségbiztosítását nyújtó biztosítóintézetével szemben.4. cikkKárrendezési megbízottak(1) Valamennyi tagállam megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 73/239/EGK irányelv melléklete A. pontjának 10. ágazatában szereplő kockázatokat (kivéve a fuvarozók felelősségbiztosítását) vállaló biztosítóintézetek kárrendezési megbízottat jelöljenek ki minden olyan tagállamban, mely különbözik attól, ahol hivatalos működési engedélyüket megkapták. A kárrendezési megbízott felelős az 1. cikkben említett balesetekből származó kárigények kezeléséért és rendezéséért. A kárrendezési megbízott a kinevezése helye szerinti tagállamban honos vagy oda kiküldött személy.(2) A kárrendezési megbízott kiválasztása a biztosítóintézet belátása szerint történik. A tagállamok a választást nem korlátozhatják.(3) A kárrendezési megbízott egy vagy több biztosítóintézetnek is dolgozhat.(4) A kárrendezési megbízott a kárigényre vonatkozó minden olyan információt összegyűjt, amely a károk rendezésével kapcsolatban szükséges, és minden szükséges intézkedést megtesz a károk rendezésének megtárgyalására. A kárrendezési megbízott kinevezésének követelménye nem korlátozza a károsult fél vagy biztosítóintézet jogát, hogy bírósági eljárást indítson közvetlenül a balesetet okozó személy vagy annak biztosítóintézete ellen.(5) A kárrendezési megbízottaknak elegendő jogkörrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy az 1. cikkben említett esetekben képviseljék a biztosítóintézetet a károsult felekkel szemben, és hogy kárigényeiket teljes mértékben rendezzék. Képesnek kell lenniük arra, hogy az ügyeket a károsult fél lakóhelye szerinti tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) vizsgálják.(6) A tagállamok kötelezettséget alkotnak – amelyet megfelelő, hatékony és szisztematikus pénzbeli vagy azzal egyenértékű adminisztratív büntetések támasztanak alá – mely azt írja elő, hogy az attól az időponttól számított három hónapon belül, amikor a károsult fél kártérítési igényét bejelentette, akár közvetlenül a balesetet okozó személy biztosítóintézetének, akár annak kárrendezési megbízottjának,a) a balesetet okozó személy biztosítóintézete vagy annak kárrendezési megbízottja köteles indokolással ellátott kártérítési ajánlatot tenni olyan esetekben, amikor a felelősség nem vitatható és a károkat felmérték; vagyb) a biztosítóintézet, amelyhez a kártérítési igényt címezték, vagy annak kárrendezési megbízottja köteles indokolással ellátott választ adni a kárigény pontjaira olyan esetekben, amikor a felelősséget tagadják, vagy nem állapították meg pontosan, vagy ha a károkat nem mérték fel teljes mértékben.A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy amennyiben az ajánlatot nem tették meg a három hónapos határidőn belül, a károsult félnek a biztosítóintézet által felajánlott vagy a bíróság által megítélt kártérítési összeg után kamatot fizessenek.(7) A Bizottság 2006. január 20-ig beszámol az Európai Parlamentnek és Tanácsnak a (4) bekezdés első albekezdésének végrehajtásáról és az abban foglalt rendelkezés hatékonyságáról, valamint a nemzeti büntetőintézkedések egyenértékűségéről, és szükség esetén javaslatot nyújt be.(8) A kárrendezési megbízott kijelölése önmagában nem jelenti a 92/49/EGK irányelv 1. cikke b) pontjának értelmében vett új fiók megnyitását, és a kárrendezési megbízott nem tekinthető a 88/357/EGK irányelv 2. cikke c) pontjának értelmében vett telephelynek, vagy a polgári és kereskedelmi ügyekben irányadó bírósági joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27-i Brüsszeli Egyezmény [12] szerinti telephelynek.5. cikkInformációs központok(1) Annak érdekében, hogy a károsult félnek lehetősége legyen kárának megtérítését igényelni, minden tagállam felállít vagy jóváhagy egy információs központot, amelynek feladata:a) nyilvántartás vezetése a következő adatokkal:1. a rendszerint a kérdéses állam területén üzemben tartott gépjárművek rendszáma;2. i. e gépjárművek biztosítási kötvényeinek száma a 73/239/EGK irányelv melléklete A. pontjának 10. ágazatában szereplő kockázatokat tekintve (kivéve a fuvarozók felelősségbiztosítását), és ahol a kötvény érvényességi ideje lejárt, a biztosítás lejárati ideje;ii. a zöldkártya vagy a határbiztosítási kötvény száma, ha a gépjármű e dokumentumok valamelyikével rendelkezik, abban az esetben, ha a gépjárműre vonatkozik a 72/166/EGK irányelv 4. cikk b) pontja szerinti eltérési lehetőség;3. biztosítóintézetek, amelyek a 73/239/EGK irányelv melléklete A. pontjának 10. ágazatában szereplő kockázatokat biztosítják, a fuvarozók felelősségbiztosításának kivételével, és e biztosítóintézetek által a 4. cikknek megfelelően kijelölt kárrendezési megbízottak, akiknek a nevét közölni kell az információs központtal e cikk (2) bekezdésének megfelelően;4. olyan gépjárművek listája, amelyekre a 72/166/EGK irányelv 4. cikke a) és b) pontjának megfelelően az összes tagállamban vonatkozik az eltérési lehetőség a kötelező felelősségbiztosítással kapcsolatban;5. a 4. alpontban említett gépjárművekre vonatkozóan:i. annak a hatóságnak vagy szervnek a neve, amely a 72/166/EGK irányelv 4. cikke a) pontja második albekezdésének megfelelően felelős a károsult felek kártérítéséért olyan esetekben, amikor a 72/166/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében meghatározott eljárás nem alkalmazható, ha a járműre vonatkozik az eltérési lehetőség a 72/166/EGK irányelv 4. cikkének a) pontja szerint;ii. a biztosító szerv neve, amely a gépjárművet abban a tagállamban biztosítja, ahol azt rendszerint üzemben tartják, ha a gépjárműre vonatkozik az eltérési lehetőség a 72/166/EGK irányelv 4. cikkének b) pontja szerint;b) vagy az adatok összegyűjtésének és terjesztésének összehangolása;c) és az arra jogosult személyek segítése abban, hogy az a) pont 1., 2., 3., 4. és 5. alpontjában említett adatok a birtokába kerüljenek.Az a) pont 1., 2. és 3. alpontjának adatait a gépjármű forgalmi engedélyének lejárta vagy a biztosítási szerződés lejárta után hét évig meg kell őrizni.(2) Az (1) bekezdés a) pont 3. alpontjában említett biztosítóintézetek értesítik az összes tagállam információs központját a 4. cikknek megfelelően minden tagállamban kinevezett kárrendezési megbízottaik nevéről és címéről.(3) A tagállamok biztosítják, hogy a károsult fél a balesetet követő hét évig haladéktalanul hozzájuthasson a következő adatokhoz a lakóhelye szerinti tagállam, a gépjármű rendszerinti üzemben tartási helye szerinti tagállam, vagy a baleset helye szerinti tagállam információs központjában:a) a biztosítóintézet neve és címe;b) a biztosítási kötvény száma; ésc) a biztosítóintézet kárrendezési megbízottjának neve és címe a károsult fél lakóhelye szerinti tagállamban.Az információs központok egymással együttműködnek.(4) Az információs központ megadja a károsult félnek a gépjármű tulajdonosának, vagy rendszeres vezetőjének vagy bejegyzett üzemben tartójának nevét és címét, ha az ezekhez az adatokhoz való hozzájutás a károsult fél törvényes érdeke. E rendelkezés alkalmazásában az információs központ főként a következőkhöz fordul:a) a biztosítóintézethez; vagyb) a gépjármű-nyilvántartási ügynökséghez.Ha a gépjárműre vonatkozik az eltérési lehetőség a 72/166/EGK irányelv 4. cikkének a) pontja szerint, akkor az információs központ megadja a károsult félnek annak a hatóságnak vagy szervnek a nevét, amely a 72/166/EGK irányelv 4. cikke a) pontja második albekezdésének megfelelően felelős a károsult felek kártérítéséért olyan esetekben, amikor a 72/166/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében meghatározott eljárás nem alkalmazható.Ha a gépjárműre vonatkozik az eltérési lehetőség a 72/166/EGK irányelv 4. cikk b) pontja szerint, az információs központ megadja a károsult félnek a gépjárművet abban az országban biztosító szerv nevét, ahol azt rendszerint üzemben tartják.(5) Az előző bekezdésekből származó személyes adatok feldolgozásának összhangban kell lennie a 95/46/EK irányelv alapján hozott nemzeti intézkedésekkel.6. cikkKártérítési testületek(1) Valamennyi tagállam létrehoz vagy kijelöl egy kártérítési testületet, amely felelős a károsult felek kártérítéséért az 1. cikkben említett esetekben.A károsult felek akkor nyújthatják be kárigényüket a lakóhelyük szerinti tagállam kártérítési testületének:a) ha az attól az időponttól számított három hónapon belül, amikor a károsult fél benyújtotta kárigényét a balesetet okozó gépjármű biztosítóintézetének vagy annak kárrendezési megbízottjának, a biztosítóintézet vagy annak kárrendezési megbízottja nem adott indokolással ellátott választ a kárigény pontjaira; vagyb) ha a biztosítóintézet elmulasztotta a kárrendezési megbízott kijelölését a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően a károsult fél lakóhelye szerinti államban. Ebben az esetben a károsult felek nem nyújthatják be kárigényüket a kártérítési testületnek, ha azt már közvetlenül a balesetet okozó gépjármű biztosítóintézetnek benyújtották, és a benyújtástól számított három hónapon belül indokolással ellátott választ kaptak.A károsult felek azonban nem nyújthatnak be kárigényt a kártérítési testületnek, ha pert indítottak közvetlenül a biztosítóintézet ellen.A kártérítési testület attól az időponttól számított két hónapon belül intézkedik, amikor a károsult fél benyújtotta hozzá kárigényét, de megszünteti az intézkedést, ha a biztosítóintézet vagy annak kárrendezési megbízottja időközben indokolással ellátott választ ad a kárigényre.A kártérítési testület haladéktalanul tájékoztatja:a) a balesetet okozó gépjármű biztosítóintézetét vagy annak kárrendezési megbízottját;b) annak a tagállamnak a kártérítési testületét, ahol a biztosítóintézet kiállította a kötvényt;c) a balesetet okozó személyt, ha ismert,hogy a károsult fél hozzá benyújtotta kárigényét, és hogy arra a testület a benyújtástól számított két hónapon belül válaszolni fog.Ez az intézkedés nem érinti a tagállamok jogait arra vonatkozóan, hogy a testület által nyújtott kártérítést másodlagosnak tekintik vagy sem, és hogy rendelkezzenek a kárigények kielégítéséről a testület és a balesetet okozó személy (személyek), valamint más biztosítóintézetek vagy szociális biztonsági szervek között, amelyek ugyanazon baleset folytán kötelezhetők a károsult fél kártérítésére. A tagállamok azonban nem engedhetik meg, hogy a testület a kártérítés kifizetését bármilyen más feltételhez kösse, mint amiket ez az irányelv megállapít, különösen hogy a károsult félnek bármilyen módon bizonyítania kelljen, hogy a felelős személy képtelen vagy nem hajlandó fizetni.(2) A kártérítési testület, amely kártérítésben részesítette a károsult felet az annak lakóhelye szerinti tagállamban, jogosult a kártérítésként kifizetett összeg visszaigénylésére annak a tagállamnak a kártérítési testületétől, ahol a biztosítóintézet fióktelepe kiállította a kötvényt.A károsult fél ezután az utóbbi testületre engedményezi a balesetet okozó személlyel vagy annak biztosítóintézetével szemben őt megillető igényt, amennyiben a károsult fél lakóhelye szerinti tagállam kártérítési testülete kártérítést nyújtott az elszenvedett anyagi kár vagy sérülés után. Valamennyi tagállam köteles elismerni a bármely más tagállam által előírt hasonló engedményezést.(3) Ez a cikk hatályba lép:a) miután a tagállamok által létrehozott és jóváhagyott kártérítési testületek egymással megállapodást kötöttek feladataik és kötelezettségeik, illetve a visszatérítési eljárások meghatározása kérdésében;b) a Bizottság által kijelölt időpontban, miután a tagállamokkal szorosan együttműködve megállapította, hogy az említett megállapodás létrejött.A Bizottság 2005. július 20-ig beszámol az Európai Parlamentnek és Tanácsnak e cikk végrehajtásáról és annak hatékonyságáról, és – ha szükséges – javaslatot nyújt be.7. cikkHa a gépjárművet lehetetlen azonosítani, vagy ha a balesetet követő két hónapon belül lehetetlen azonosítani a biztosítóintézetet, a károsult fél kártérítést igényelhet a lakóhelye szerinti tagállam kártérítési testületétől. A kártérítést a 84/5/EGK irányelv 1. cikkében foglalt intézkedéseknek megfelelően nyújtják. Ezután a kártérítési testület az ezen irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételek alapján kárigénnyel élhet:a) ha a biztosítóintézetet nem lehet azonosítani: a 84/5/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott garanciaalappal szemben azon tagállamban, ahol a gépjárművet rendszerint üzemben tartják;b) azonosítatlan jármű esetén: a baleset helye szerinti tagállam garanciaalapjával szemben;c) harmadik országbeli gépjárművek esetén: a baleset helye szerinti tagállam garanciaalapjával szemben.8. cikkA 73/239/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) A 8. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"f) közli az egyes tagállamokban kijelölt kárrendezési megbízott nevét és címét, kivéve azt a tagállamot, ahol az engedélyt kérik, ha a biztosítandó kockázat szerepel a melléklet A. pontjának 10. ágazatában, kivéve a fuvarozók felelősségbiztosítását.";b) A 23. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:"h) közli az egyes tagállamokban kijelölt kárrendezési megbízott nevét és címét, kivéve azt a tagállamot, ahol az engedélyt kérik, ha a biztosítandó kockázat szerepel a melléklet A. pontjának 10. ágazatában, kivéve a fuvarozók felelősségbiztosítását.".9. cikkA 88/357/EGK irányelv a következőképpen módosul:A 12a. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:"Ha a biztosítóintézet elmulasztotta kárrendezési megbízottja kijelölését, a tagállamok jóváhagyásukat adhatják ahhoz, hogy a 2000/26/EK [13] irányelv 4. cikkének megfelelően kijelölt kárrendezési megbízottak átvegyék az e bekezdés szerint kijelölt kárrendezési megbízottak feladatát."10. cikkVégrehajtás(1) A tagállamok 2002. július 20-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2003. január 20. előtt alkalmazzák.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok 2002. július 20-ig létrehozzák vagy jóváhagyják a kártérítési testületet a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően. Ha a kártérítési testületek között nem jött létre a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően a megállapodás 2002. július 20-ig, a Bizottság olyan intézkedéseket javasol, amelyek a 6. és 7. cikkben foglalt rendelkezések 2003. január 20-ig történő hatálybalépésének biztosítását célozzák.(4) A Szerződésnek megfelelően a tagállamoknak lehetőségük van olyan rendelkezéseket fenntartani vagy hatályba léptetni, amelyek a károsult fél számára kedvezőbbek, mint az ezen irányelv teljesítéséhez szükséges rendelkezések.(5) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.11. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.12. cikkSzankciókA tagállamok szankciókat szabnak ki az ezen irányelv végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezések megszegéséért, és megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy azokat alkalmazzák. A büntetésnek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok 2002. július 20-ig értesítik a Bizottságot ezekről az intézkedésekről, és – amint lehetséges – azok további módosításairól is.13. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2000. május 16-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökNicole Fontainea Tanács részérőlaz elnökManuel Carrilho[1] HL C 343., 1997.11.13., 11. o. és HL C 171., 1999.6.18., 4. o.[2] HL C 157., 1998.5.25., 6. o.[3] Az Európai Parlament 1998. július 16-i véleménye (HL C 292., 1998.9.21., 123. o.), megerősítve 1999. október 27-én, a Tanács 1999. május 21-i közös álláspontja (HL C 232., 1999.8.13., 8. o.) és az Európai Parlament 1999. december 15-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2000. május 2-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2000. május 16-i határozata.[4] HL L 103., 1972.5.2., 1. o. Legutóbb a 84/5/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 8., 1984.1.11., 17. o.).[5] HL L 172., 1988.7.4., 1. o. Legutóbb a 92/49/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 228., 1992.8.11., 1. o.).[6] HL C 308., 1995.11.20., 108. o.[7] A tagállamok a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK második tanácsi irányelv (HL L 8., 1984.1.11., 17. o.). Legutóbb a 90/232/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 129., 1990.5.19., 33. o.).[8] A tagállamok a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1990. május 14-i 90/232/EGK harmadik tanácsi irányelv (HL L 129., 1990.5.19., 33. o.).[9] A Tanács 1973. július 24-i 73/239/EGK első irányelve az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlára vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 228., 1973.8.16., 3. o.). A legutóbb a 95/26/EK irányelvvel (HL L 168., 1995.7.18., 7. o.) módosított irányelv.[10] A Tanács 1992. június 18-i 92/49/EGK irányelve az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról, valamint a 73/239/EGK és a 88/357/EGK irányelv módosításáról (harmadik nem-életbiztosítási irányelv) (HL L 228., 1992.8.11., 1. o.). A legutóbb a 95/26/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 168., 1995.7.18., 7. o.).[11] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.[12] HL C 27., 1998.1.26., 1. o. (egységes szerkezetbe foglalt).[13] az Európai Parlament és a Tanács 2000. május 16-i 2000/26/EK irányelve a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről, valamint a Tanács 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelveinek módosításáról (HL L 181., 2000.7.20., 65. o.).--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2008/76/EK irányelve ( 2008. július 25.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               26.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/37

      A BIZOTTSÁG 2008/76/EK IRÁNYELVE

   (2008. július 25.)
   a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2002/32/EK irányelv előírja, hogy tilos azon takarmányozásra szánt termékek használata, amelyek az említett irányelv I. mellékletében meghatározott határértékeket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.

               (2)

               A haltáp összetételére vonatkozó technikai tudásban végbement legutóbbi fejlemények nyomán, miszerint egyre növekvő mértékben adnak a haltáphoz takarmány-alapanyagként olyan tengeri rákféléket, mint például a krill, indokolttá vált a haltáp legnagyobb megengedett fluortartalmának felülvizsgálata. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: EFSA) 2004. szeptember 22-i szakvéleménye (2) alapján a legnagyobb megengedett fluortartalom haltápban való növelése nem járna elfogadhatatlan állat-egészségügyi és közegészségügyi kockázatokkal. A Lolium temulentum és a Lolium remotum vonatkozásában az EFSA azt ajánlja 2007. január 25-i szakvéleményében (3), hogy töröljék e két növényfajról szóló külön bejegyzést, és a legnagyobb megengedett anyagtartalom általános elvét alkalmazzák az alkaloidákat, glükozidákat vagy más mérgező anyagokat tartalmazó gyommagvak és őröletlen vagy össze nem zúzott termések tekintetében, mint ahogy azt a 2002/32/EK irányelv I. mellékletének 14. sora tartalmazza.

               (3)

               A DDT-t illetően a DDD megnevezést is fel kell venni a 2002/32/EK irányelv I. mellékletének megfelelő sorába, mivel az a diklór-difenil-diklór-etán bomlástermék sokkal elterjedtebb megnevezése, mint a TDE (4).

               (4)

               A kajszibarack (Prunus armeniaca L.) és a keserűmandula tekintetében (Prunus dulcis var. amara vagy Prunus amygdalus Batsch var; amara) a 2006. november 23-i EFSA-szakvélemény (5) alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kajszibarackra és a keserűmandulára vonatkozó követelmény, miszerint azok csak nem kimutatható mennyiségben lehetnek jelen a takarmányban, nem releváns az állatok és emberek egészségének védelme szempontjából, valamint a hidrogén-cianid esetében elegendő a legnagyobb megengedett anyagtartalom általános elvét alkalmazni, mint ahogy azt a 2002/32/EK irányelv I. mellékletének 8. sora tartalmazza. Ezért helyénvaló a kajszibarackra és a keserűmandulára vonatkozó egyedi követelmények törlése.

               (5)

               A vetési gomborka (Camelina sativa) szerepel a 2002/32/EK irányelv mellékletében, és e növényfaj magjai és termései, illetve azok feldolgozott származékai csak nyomokban, nem kimutatható mennyiségben lehetnek jelen a takarmányban.

               (6)

               Az alternatív, kis ráfordítású olajipari növények iránti egyre nagyobb igény miatt a Camelina sativa olajipari növény iránt is megújult az érdeklődés, és ezeknek a növényeknek az olajosmag-termesztés során keletkezett melléktermékeit takarmány formájában is hasznosítani lehet. A 2007. november 27-i EFSA-szakvéleményből (6) azt a következtetést lehet levonni, hogy az a követelmény, miszerint a Camelina sativa és származékai csak nem kimutatható mennyiségben lehetnek jelen a takarmányban, nem releváns az állatok és emberek egészségének védelme szempontjából, feltéve, hogy az étrendben a glükozinolát összmennyisége nem jár állat-egészségügyi és közegészségügyi kockázattal. Az állatok és emberek egészségének a glükozinolátok mérgező hatásaival szembeni védelmét a mustárillóolajnak a teljes értékű takarmányban megengedett legnagyobb szintjéről szóló rendelkezés biztosítja, amelyet allil-izotiocianátban fejeznek ki, mivel az EFSA szakvéleménye szerint a glükozinolátok mérgező tulajdonsága általában a(z) (izo)tiocianátokból ered. Ezért helyénvaló a Camelina sativa nem kimutatható mennyiségben való jelenlétéről szóló rendelkezést a 2002/32/EK irányelv I. mellékletéből törölni.

               (7)

               A 2002/32/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2002/32/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv melléklete szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2009. április 1-jéig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 25-én.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2006/77/EK bizottsági irányelvvel (HL L 271., 2006.9.30., 53. o.) módosított irányelv.

      (2)  Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének a Bizottság kérésére készített, a fluorral mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye, amelyet 2004. szeptember 22-én fogadtak el. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/opinion_contam08_ej100_fluorine_en1,0.pdf

      (3)  Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének a Bizottság kérésére készített, a pirrolizidin alkaloidokkal mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagokkal kapcsolatos szakvéleménye, amelyet 2007. január 25-én fogadtak el. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/contam_ej447_op_pyrrolizidine%20alkaloids%20in%20feed_en.pdf

      (4)  Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének a Bizottság kérésére készített, a DDT-vel mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye, amelyet 2006. november 22-én fogadtak el. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/CONTAM_ej433_DDT_en,2.pdf

      (5)  Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének a Bizottság kérésére készített, a cianogén vegyületekkel mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagokkal kapcsolatos szakvéleménye, amelyet 2006. november 23-án fogadtak el. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/CONTAM_ej434_op_cyanogenic_compounds_in_feed_en,1.pdf

      (6)  Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének a Bizottság kérésére készített, a glükozinolátokkal mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagokkal kapcsolatos szakvéleménye, amelyet 2007. november 27-én fogadtak el. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/contam_op_ej590_glucosinolates_en.pdf

      MELLÉKLET
      A 2002/32/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 3. sorban a „fluor” helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „3.

                                          Fluor (1)

                              Takarmány-alapanyagok, kivéve:

                              150

                                          —

                                          állati eredetű takarmányok, kivéve tengeri rákfélék, mint pl. a krill

                              500

                                          —

                                          tengeri rákfélék, mint pl. a krill

                              3 000

                                          —

                                          foszfátok

                              2 000

                                          —

                                          kalcium-karbonát

                              350

                                          —

                                          magnézium-oxid

                              600

                                          —

                                          tengeri algamész

                              1 000

                              Vermikulit (E 561)

                              3 000 (2)

                              Kiegészítő takarmányok

                                          —

                                          foszfortartalom ≤ 4 %

                              500

                                          —

                                          foszfortartalom > 4 %

                              125 / 1 % foszfor

                              Teljes értékű takarmányok, kivéve:

                              150

                                          —

                                          teljes értékű szarvasmarha-, juh- és kecsketakarmányok

                                          —

                                          laktációban

                              30

                                          —

                                          más

                              50

                                          —

                                          teljes értékű sertéstakarmányok

                              100

                                          —

                                          teljes értékű baromfitakarmányok

                              350

                                          —

                                          teljes értékű csibetakarmányok

                              250

                                          —

                                          teljes értékű haltakarmány

                              350

                  2.

                  A 14. sorban az „Alkaloidákat, glükozidákat vagy más mérgező anyagokat külön, illetve kombinációban tartalmazó gyommagvak és őröletlen vagy össze nem zúzott termések” helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „14.

                                          Alkaloidákat, glükozidákat vagy más mérgező anyagokat külön, illetve kombinációban tartalmazó gyommagvak és őröletlen vagy össze nem zúzott termések, beleértve:

                              Valamennyi takarmány

                              3 000

                                 Datura stramonium L.

                              1 000”

                  3.

                  A 21. sorban a „DDT” helyébe a következő szöveg lép:

                              Nemkívánatos anyag

                              Takarmányozásra szánt termék

                              Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                              „DDT (a DDT-, a DDD- (vagy más néven TDE) és DDE-izomerek összmennyisége DDT-ben kifejezve)

                              Összes takarmány, kivéve:

                              0,05

                                          —

                                          zsírok és olajok

                              0,5”

                  4.

                  A 28. sort – Prunus armeniaca L, a 29. sort – Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb var. amara (DC.) Focke (=Prunus amygdalus Batsch var. amara [DC.] Focke) és a 31. sort – Camelina sativa (L.) Crantz töröljük.

         (1)  A megengedett határértékek a fluor egy adott analitikai meghatározására vonatkoznak, amely során a kivonás 1 N sósavval történik 20 percen át szobahőmérsékleten. Bizonyíthatóan egyező kivonási hatékonysággal rendelkező, egyenértékű kivonási eljárások alkalmazhatók.

         (2)  A megszabott mennyiségeket 2008. december 31-ig felül kell vizsgálni a megengedett határértékek csökkentése céljából.”


title: A Tanács irányelve (1983. október 26.) a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/768/EGK irányelv harmadik módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31983L0574

Hivatalos Lap L 332 , 28/11/1983 o. 0038 - 0042 spanyol különkiadás fejezet 15 kötet 4 o. 0176  portugál különkiadás fejezet 15 kötet 4 o. 0176  finn különkiadás fejezet 13 kötet 13 o. 0173  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 13 o. 0173

		A Tanács irányelve(1983. október 26.)a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/768/EGK irányelv harmadik módosításáról(83/574/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a legutóbb a 83/496/EGK irányelvvel [4] módosított, 76/768/EGK irányelv [5] 11. cikke előírja, hogy a Bizottság a legújabb tudományos és műszaki kutatások eredményei alapján megfelelő javaslatokat nyújtson be a Tanácsnak az engedélyezett anyagok listájának megállapításáról;mivel a legújabb tudományos és műszaki kutatások eredményei alapján megállapítható az ultraibolya-szűrőként engedélyezett anyagok listája;mivel a VII. melléklet műszaki fejlődésnek megfelelő korszerűsítéséhez szükséges módosításokat is a 76/768/EGK irányelv által megállapított bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni;mivel a lejárati idő feltüntetése, amelyet a 76/768/EGK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja a három évnél rövidebb idő alatt romlandó kozmetikai termékeknél előír, nem indokolt azon kozmetikai termékek esetében, amelyek ez időtartam után is használhatóak; mivel ezért megfelelőbb a minőségmegőrzés legrövidebb idejét feltüntetni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/768/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Kiegészül az ezen irányelvhez melléklet formájában csatolt VII. melléklettel. Ez a melléklet felsorolja azokat az ultraibolya szűrőket, amelyeket – az ott megállapított feltételek mellett – a kozmetikai termékek tartalmazhatnak.2. A 4. cikk a következő pontokkal egészül ki:"g) a VII. melléklet első részében felsoroltaktól különböző UV-szűrők;h) a VII. melléklet első részében felsorolt UV-szűrők, az ott megállapított korlátokon túl és feltételeken kívül."3. Az 5. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:"1988. december 31-ig a tagállamok elfogadják a VII. melléklet második részében felsorolt UV-szűrőket tartalmazó kozmetikai termékek forgalomba hozatalát, az ott megállapított korlátokon belül és feltételek mellett.1989. január 1-jétől ezeket az UV-szűrőket:- végérvényesen engedélyezik (VII. melléklet első része),- végérvényesen betiltják (II. melléklet),- meghatározott időszakra meghagyják a VII. melléklet második részében, vagy- minden mellékletből törlik."4. A 6. cikk 1. bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:"c) a minőségmegőrzés legrövidebb ideje. Egy kozmetikai termék minőségmegőrzésének legrövidebb ideje az a dátum, amíg a termék, feltéve, hogy megfelelő körülmények között tárolják, teljesíti eredeti rendeltetését és különösen a 2. cikknek megfelelő állagú marad."Felhasználható:…" szavakkal tüntetik fel, ezt követi:- vagy az időpont maga,- vagy utalás arra a helyre, ahol a címkén feltüntették.Szükség esetén ez a tájékoztatás kiegészíthető azoknak a feltételeknek a feltüntetésével, amelyeknek a megjelölt eltarthatóság garantálásához teljesülniük kell.Az időpontot világosan fel kell tüntetni, a hónap, valamint az év megjelölésével, ebben a sorrendben. A minőségmegőrzés legrövidebb idejének feltüntetése nem kötelező azokra a kozmetikai termékekre, amelyeknél a minőségmegőrzés legrövidebb ideje a 30 hónapot meghaladja;"5. a) A 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában a "III., IV. és VI. melléklet" helyébe "III., IV., VI. és VII. melléklet" lép;b) A 8. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében a "II-VI. melléklet" helyébe "II-VII. melléklet" lép;c) A 8. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében a "III-VI. melléklet" helyébe "III-VII. melléklet" lép.2. cikk(1) A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosításához, hogy a Közösségben alapított gyártók és importőrök 1987. január 1-jével kezdődő hatállyal ne hozzanak forgalomba olyan termékeket, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek.(2) A tagállamok elfogadják azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek annak biztosításához, hogy az (1) bekezdésben említett termékek 1988. december 31-ét követően ne kerüljenek értékesítésre vagy eladásra a végső felhasználóhoz.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1984. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1983. október 26-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Moraitis[1] HL C 32., 1982.2.9., 2. o.[2] HL C 307., 1983.11.14., 105. o.[3] HL C 310., 1981.11.30., 5. o.[4] HL L 275., 1983.10.8., 20. o.[5] HL L 262., 1976.9.27., 169. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET"VII. MELLÉKLETAZON UV-SZŰRÖK, AMELYET KOZMETIKAI TERMÉKEK TARTALMAZHATNAKEzen irányelv értelmezésében a kozmetikai fényvédő termékekben található UV-szűrők olyan anyagok, amelyeket kifejezetten bizonyos UV-sugárzások kiszűrésére terveztek, hogy megóvják a bőrt a sugárzás bizonyos káros hatásaitól.Ezek az UV-szűrők más kozmetikai termékekhez az e mellékletben megállapított határokon belül és feltételek mellett adagolhatók.Kozmetikai termékekben kizárólag a termék UV-sugárzással szemben védelmet nyújtó más UV-szűrőket a lista nem tartalmazza.ELSŐ RÉSZEngedélyezett UV-szűrők, amelyeket kozmetikai termékek tartalmazhatnakHivatkozási szám | Anyagok | Engedélyezett legnagyobb koncentráció | Egyéb korlátozások és követelmények | Felhasználási feltételek és figyelmeztetések, amelyeket a címkén fel kell tüntetni |a | b | c | d | e |1 | 4-Aminobezoesav | 5 % | | |2 | N,N,N-Trimetil-4-(2-oxoborn-3-ilidén-metil)-anilium-metil szulfát | 6 % | | |3 | Homoszalát (INN) | 10 % | | |4 | Oxibenzon (INN) | 10 % | | Oxibenzont tartalmaz |5 | 3-Imidazol-4-il-akrilsav és etil észtere | 2 % (savban kifejezve) | | |6 | 2-Fenilbenzimidazol-5-szulfonsav és kálium, nátrium és trietanolamin sói | 8 % (savban kifejezve) | | |MÁSODIK RÉSZUV-szűrők, amelyeket kozmetikai termékek ideiglenesen tartalmazhatnakHivatkozási szám | Anyagok | Engedélyezett legnagyobb koncentráció | Egyéb korlátozások és követelmények | Felhasználási feltételek és figyelmeztetések, amelyeket a címkén fel kell tüntetni |a | b | c | d | e |1 | Etil-4-bis(hidroxipropil) aminobenzoát, izomer keverék | 5 % | | |2 | Etiloxilezett 4-aminobenzoesav | 10 % | | |3 | Padimát (INN) | 5 % | | Padimátot tartalmaz |4 | Glicerin 1-(4-aminobenzoát) | 5 % | Benzokain (INN) mentes | |5 | 2-Etilhexil 4-dimetilaminobenzoát | 8 % | | |6 | 2-Etilhexil szalicilát | 5 % | | |7 | 3,3,5-Trimetilciklohexil-2-acetamidobenzoát | 2 % | | |8 | Kálium-cinnamát | 2 % | | |9 | 4-Metoxifahéjsav sók (kálium, nátrium és dietanolamin sók) | 8 % (savban kifejezve) | | |10 | Propil 4-metoxi-cinnamát | 3 % | | |11 | Szalicilsav sói (kálium, nátrium és trietanolamin sók) | 2 % (savban kifejezve) | A késztermék pH-ja olyan legyen, hogy a sav ne szabaduljon fel | Három év alatti gyermeknél nem használható |12 | Amil 4-metoxi-cinnamát, izomer keverék | 10 % | | |13 | 2-Etilhexil 4-metoxi-cinnamát | 10 % | | |14 | Cinoxát (INN) | 5 % | | |15 | 3,4-Dihidroxi-5-(3,4,5-trihidroxibenzoiloxi) benzoesav, trioleát | 4 % | | |16 | Mexenon (INN) | 4 % | | Mexenont tartalmaz |17 | Szulizobenzon (INN) és szulizobezon nátrium (INN) | 5 % (savban kifejezve) | | |18 | 2-Etilhexil 2-(4-fenilbenzoil)-benzoát | 10 % | | |19 | 5-Metil-2-fenilbenzoxazol | 4 % | | |20 | Nátrium 3,4-dimetoxifenilglioxalát | 5 % | | |21 | 1,3-bis(4-metoxifenil) propán 1,3-dion | 6 % | | |22 | 5-(3,3-Dimetil-8,9,10-trinorborn-2-ilidén) pent-3-én-2-on | 3 % | | |23 | alfa’-(2-Oxoborn-3-ilidén)-p-xilol-2-szulfonsav | 6 % | | |24 | alfa-(2-Oxoborn-3-ilidén)-toluol-4-szulfonsav és sói | 6 % (savban kifejezve) | | |25 | 3-(4-Metilbenzilidén)-bornán-2-on | 6 % | | |26 | 3-Benzilidén-bornán-2-on | 6 % | | |27 | alfa-Ciano-4-metoxifahéjsav és hexil észtere | 5 % | | |28 | 1-p-Kumoil-3-fenilpropán-1,3-dion | 5 % | | |29 | 4-Izopropilbenzil szalicilát | 4 % | | |30 | Ciklohexil 4-metoxi-cinnamát | 1 % | | |31 | 1-(4-terc-Butilfenil)-3-(4-metoxifenil) propán-1,3-dion | 5 % | | |"--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. március 5.) a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló 88/407/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0120

Hivatalos Lap L 071 , 17/03/1990 o. 0037 - 0039 finn különkiadás fejezet 3 kötet 32 o. 0086  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 32 o. 0086

		A Tanács irányelve(1990. március 5.)a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló 88/407/EGK irányelv módosításáról(90/120/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 18. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel az említett irányelv 21. cikke alapján a tagállamoknak legkésőbb 1990. január 1-jéig eleget kell tenniük ezen irányelvnek;mivel ezen irányelv hatékony végrehajtása érdekében a mellékleteket több esetben is – a fejlődés figyelembevételével – módosítani szükséges,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 88/407/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A B. melléklet II. fejezetének 1. pontjában:a) A iii. alpont a következő albekezdéssel egészül ki:"1990. június 30-ig azonban a tagállamok eltekinthetnek a próba eredményétől, amennyiben a sperma fehérvérsejtek jelenlétére végzett vizsgálata negatív eredményt adott. Az e lehetőséggel élő tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést, hogy az ilyen sperma vagy a belőle származó embriók ne kerülhessenek a Közösségen belüli kereskedelembe;"b) A iv. alpont helyébe a következő rendelkezés lép:"iv. vírusneutralizációs próba vagy ELISA próba a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző göbös vulvovaginitise kimutatására negatív eredménnyel; 1992. december 31-ig azonban:- nem szükséges elvégezni e vizsgálatokat azon bikák esetében, amelyeket e próbákkal már megvizsgáltak, és amelyek pozitívan reagáltak ezen irányelvnek megfelelően elvégzett szerológiai vizsgálatra,- szeronegatív bikák vakcinázhatók e betegségek ellen vagy hőmérséklet-érzékeny élővírusos oltóanyag intranazálisan alkalmazott egyszeri adagjával vagy inaktivált oltóanyag legalább három és legfeljebb négyhetes időközzel történő kétszeri beadásával; a vakcinázást később – legfeljebb hat hónapos időközökkel – meg kell ismételni."c) Az v. pont a következő szöveggel egészül ki:"azonban a spermatermelésre nem használt bikák mentesíthetők a Campylobacter fetus fertőzés kimutatására szolgáló, ellenanyagok kimutatására irányuló próbák vagy tenyésztéses vizsgálat elvégzése alól, azon rendelkezés keretein belül, hogy az ilyen bikák addig nem engedélyezhetők ismét spermatermelés céljára, amíg negatív eredménnyel el nem végeztek rajtuk ilyen próbát vagy kitenyésztést."2. A B. melléklet II. fejezetének 3. pontja a következő albekezdéssel egészül ki:"1992. december 31-ig azonban:- e rendelkezéseket nem kell alkalmazni olyan szeronegatív bikák esetében, amelyek ezen irányelvnek megfelelően a termékenyítő központban vagy állomáson történő első vakcinázásuk előtt negatívan reagáltak a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző göbös vulvovaginitise kimutatására irányuló vírusneutralizációs próbára vagy ELISA próbára,- a 4. cikk (1) bekezdése második albekezdésében említett bikákat el kell különíteni, mivel azok spermája a 4. cikk (1) bekezdése második, harmadik, negyedik és ötödik albekezdése szerinti, az ilyen bikáktól származó sperma kereskedelmére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kerülhet be a Közösségen belüli kereskedelembe."3. A C. mellékletben:a) a b) pont ii. alpontjának első és második francia bekezdésben "a központba kerülés előtt" szavakat el kell hagyni;b) a (3) bekezdés ii. pontja a"lepecsételtek"szó után a következő szavakkal egészül ki:"…és sorszámmal láttak el."4. A D. melléklet iv. pontja helyébe e melléklet szövege lép.2. cikkA tagállamoknak legkésőbb 1990. április 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1990. március 5-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Walsh[1] HL L 194., 1988.7.22., 10. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1991. május 14.) az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0321

Hivatalos Lap L 175 , 04/07/1991 o. 0035 - 0049 finn különkiadás fejezet 15 kötet 10 o. 0107  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 10 o. 0107

		A Bizottság irányelve(1991. május 14.)az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről(91/321/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 4. cikkére,mivel a kérdéses termékek alapvető összetételének ki kell elégítenie az egészséges csecsemők általánosan elfogadott tudományos adatok alapján meghatározott tápanyagigényét;mivel az ezen adatok alapján a kizárólag tehéntejfehérjékből és szójafehérjékből vagy ezek keverékéből gyártott anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek alapvető összetételét már meg lehet határozni; mivel ugyanez nem igaz az olyan készítményekre, amelyek teljesen vagy részben más fehérjeforrásokon alapulnak; mivel ezért az ilyen termékekre vonatkozó külön rendelkezéseket, adott esetben, egy későbbi időpontban kell megállapítani;mivel az ezen irányelv az e termékekkel kapcsolatos jelenlegi ismereteket tükrözi; mivel bármiféle módosítást, amelyet a tudományos és műszaki haladáson alapuló fejlesztés tesz lehetővé, a 89/398/EGK irányelv 13. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően bírálnak el;mivel azok miatt a személyek miatt, amelyeknek az e termékeket szánják, szükséges a mikrobiológiai követelmények és a szennyező anyagok megengedett legmagasabb mértékeinek meghatározása; mivel a kérdés összetettségére figyelemmel, ezeket egy későbbi szakaszban kell elfogadni;mivel az anyatej-helyettesítő tápszerek az egyetlen olyan feldolgozott élelmiszerek, amelyek teljes mértékben kielégítik a csecsemők tápanyagszükségleteit az élet első négy–hat hónapjában; mivel az ilyen korú csecsemők egészségének védelme érdekében szükséges biztosítani, hogy csak az anyatej-helyettesítő tápszerek legyenek az egyetlen termékek, amelyeket úgy hoztak forgalomba, hogy alkalmasak ezen időszakban az ilyen felhasználásra;mivel a 89/398/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése értelmében a legutóbb a 89/395/EGK irányelvvel [2] módosított, a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelv [3] általános rendelkezései szabályozzák az ezen irányelv alá tartozó termékeket; mivel az ezen irányelv adott esetben elfogad kiegészítéseket és mentesítéseket ezen általános rendelkezésekhez képest azért, hogy támogassa és védje az anyatejjel való táplálást;mivel különösen az ezen irányelv alá tartozó termékek természete és rendeltetése megköveteli az energiatartalom és a bennük levő alapvető tápanyagok feltüntetését a címkézésen; mivel másrészről a felhasználás módját a 79/112/EGK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének és 3. cikk (1) bekezdése 8. alpontjának megfelelően meg kell határozni azért, hogy megakadályozzuk a csecsemők egészségére valószínűleg káros, nem megfelelő felhasználást;mivel a 79/112/EGK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében és azért, hogy objektív és tudományosan igazolt információt szolgáltassunk, meg kell határozni azon feltételeket, amelyekkel egy anyatej-helyettesítő tápszer összetevőire vonatkozó megállapításokat engedélyeznek;mivel a csecsemők egészségének jobb védelme érdekében az ezen irányelvben meghatározott összetételre, címkézésre és reklámozásra vonatkozó szabályoknak meg kell felelniük az Egészségügyi Világszervezet 34. közgyűlése által elfogadott, az anyatejpótlók forgalmazására vonatkozó nemzetközi kódexben megfogalmazott elveknek és céloknak, figyelembe véve a Közösségben fennálló sajátos jogi helyzeteket és tényállásokat;mivel a terhes nők és a csecsemők édesanyái számára a csecsemők táplálásáról rendelkezésre álló információ fontos szerepet játszik az etetés típusának kiválasztásában, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy ezen információ biztosítsa a kérdéses termékek megfelelő felhasználását, és ne bátortalanítson el a szoptatástól;mivel ez az irányelv nem vonatkozik a csecsemőgondozásra specializálódott publikációk és a tudományos publikációk értékesítésének feltételeire;mivel a 89/398/EGK irányelv 4. cikkével összhangban az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal konzultációt folytattak azokról a rendelkezésekről, amelyeknek feltehetően közegészségügyi vonzatuk lehet;mivel a harmadik országokba irányuló kivitelre szánt termékekkel egy külön intézkedésnek kell összefüggően és homogén módon foglalkoznia;mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) Ezen irányelv a 89/398/EGK irányelv 4. cikke értelmében vett egyedi irányelv, és az egészséges csecsemők számára fogyasztásra szánt anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekre vonatkozó összetételi és címkézési követelményeket határozza meg a Közösségben. Lehetővé teszi azt is, hogy a tagállamok alkalmazzák az anyatejpótlók forgalmazására vonatkozó nemzetközi kódex forgalmazásra, információnyújtásra és az egészségügyi hatóságok felelősségére irányuló elveit és céljait.(2) Ezen irányelv alkalmazásában:a) "csecsemő": a 12 hónapnál fiatalabb gyermek;b) "kisgyermek": az egy- és hároméves kor közötti gyermek;c) "anyatej-helyettesítő tápszer": olyan élelmiszer, amelyet különleges táplálkozási céllal csecsemőknek szánnak fogyasztásra, életük első négy–hat hónapjában, és amely önmagában kielégíti az e kategóriába tartozó személyek tápanyagszükségleteit;d) "anyatej-kiegészítő tápszer": olyan élelmiszer, amelyet különleges táplálkozási céllal a négy hónapnál idősebb csecsemőknek szánnak fogyasztásra, és amely a fő folyadékrészt alkotja az e kategóriába tartozó személyek fokozatosan változatosabbá váló étrendjében.2. cikkA tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában említett termékeket csak akkor lehessen a Közösségben forgalomba hozni, ha megfelelnek az ezen irányelvben megállapított fogalommeghatározásoknak és szabályoknak. Az anyatej-helyettesítő tápszereken kívül más terméket nem lehet forgalomba hozni vagy nem lehet úgy megjeleníteni, mint ami önmagában alkalmas, hogy kielégítse az egészséges csecsemők tápanyagszükségletét életük első négy-hat hónapjában.3. cikk(1) Az anyatej-helyettesítő tápszereket a mellékletben meghatározott fehérjeforrásokból és adott esetben egyéb élelmiszer-összetevőkből állítják elő, amelyeknek a csecsemők születéstől kezdődő különleges tápanyagszükségletére való alkalmasságát általánosan elfogadott tudományos adatok alapján határozták meg.(2) Az anyatej-kiegészítő tápszereket a mellékletekben meghatározott fehérjeforrásokból és adott esetben egyéb élelmiszer-összetevőkből állítják elő, amelyeknek a négy hónapnál idősebb csecsemők különleges tápanyagszükségletére való alkalmasságát általánosan elfogadott tudományos adatok alapján határozták meg.(3) Az I. és II. mellékletben meghatározott élelmiszer-összetevők felhasználására vonatkozó tilalmakat és korlátozásokat figyelembe kell venni.4. cikk(1) Az anyatej-helyettesítő tápszereknek az I. mellékletben meghatározott összetételi követelményeknek kell megfelelniük.(2) Az anyatej-kiegészítő tápszereknek a II. mellékletben meghatározott összetételi követelményeknek kell megfelelniük.(3) Ahhoz, hogy az anyatej-helyettesítő tápszereket és az anyatej-kiegészítő tápszereket fogyasztásra kész állapotba hozzák, adott esetben, semmi többre nincs szükség, mint víz hozzáadására.5. cikk(1) Csak a III. mellékletben felsorolt anyagokat lehet az anyatej-helyettesítő tápszerek és az anyatej-kiegészítő tápszerek előállításához felhasználni annak érdekében, hogy megfeleljenek az alábbiakra vonatkozó követelményeknek:- ásványi anyagok,- vitaminok,- aminosavak és egyéb nitrogénvegyületek,- egyéb különleges táplálkozási célokat szolgáló anyagok.Az ezen anyagokra vonatkozó tisztasági követelményeket egy későbbi időpontban határozzák meg.(2) Az anyatej-helyettesítő tápszerekben és az anyatej-kiegészítő tápszerek előállításához felhasználható adalékanyagokra vonatkozó rendelkezéseket egy tanácsi irányelvben határozzák meg.6. cikk(1) Az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerek nem tartalmaznak semmiféle anyagot olyan mennyiségben, amely veszélyezteti a csecsemők egészségét. Amennyiben szükséges egy későbbi időpontban meghatározzák az ilyen anyagok megengedett legmagasabb mértékeit.(2) A mikrobiológiai követelményeket egy későbbi időpontban határozzák meg.7. cikk(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott termékeket a következő megnevezések alatt kerülnek eladásra:- angolul:és,- dánul:és,- németül:és,- görögül:és,- spanyolul:és,- franciául:és,- olaszul:és,- hollandul:és,- portugálul:és.Ugyanakkor a teljes mértékben tehéntejfehérjékből gyártott termékeket a következőképpen jelölik:- angolul:és,- dánul:és,- németül:és,- görögül:és,- spanyolul:és,- franciául:és,- olaszul:és,- hollandul:vagyés,- portugálul:és.(2) A 79/112/EGK irányelv 3. cikkében meghatározottakon kívül a címkézés kötelezően tartalmazza a következőket:a) anyatej-helyettesítő tápszerek esetében egy nyilatkozat arról, hogy a termék megfelel a nem szoptatott csecsemők születéstől kezdődő különleges táplálkozására;b) a hozzáadott vasat nem tartalmazó anyatej-helyettesítő tápszerek esetében egy nyilatkozat arról, hogy amikor a terméket négy hónapnál idősebb csecsemőknek adják, azok teljes vasigényét más kiegészítő forrásokból kell kielégíteni;c) az anyatej-kiegészítő tápszerek esetében egy nyilatkozat arról, hogy a termék csak a négy hónapnál idősebb csecsemők különleges tápanyagigényét elégíti ki, hogy ez csak egy részét képezheti a változatos étrendnek és hogy az élet első négy hónapjában nem lehet az anyatej helyettesítésére használni;d) az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerek esetében a kJ-ban és a kcal-ban kifejezett elérhető energiatartalom és a fogyasztásra kész termék 100 ml-ében lévő fehérje-, zsír- és szénhidrát-tartalom;e) az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerek esetében az I. és II. mellékletben említett minden egyes ásványi anyag és vitamin átlagos mennyisége, és adott esetben a fogyasztásra kész termék 100 ml-ében lévő kolin, inozit és karnitin mennyisége;f) az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerek esetében utasítások a termék megfelelő elkészítéséhez és figyelmeztetések a nem megfelelő elkészítés egészségügyi kockázataira.(3) Az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerek jelölését úgy tervezik, hogy biztosítsa a szükséges információt a termékek megfelelő felhasználásáról úgy, hogy ne bátortalanítson el a szoptatástól. Az "emberi", "anyaszerű" vagy hasonló kifejezések használata tilos. Az "alkalmassá tett" kifejezést csak a (6) bekezdésnek és a IV. melléklet 1. pontjának megfelelően lehet használni.(4) Az anyatej-helyettesítő tápszerek címkéjének ezenfelül tartalmaznia kell a következő kötelező részletes adatokat is, előtte a "Fontos figyelmeztetés" vagy ezzel egyenértékű kifejezésekkel:a) egy nyilatkozat a szoptatás kiválóságáról;b) egy nyilatkozat, amely ajánlja, hogy a terméket csak olyan független személyek tanácsára használják, akik orvosi, táplálkozástudományi, gyógyszerész vagy más hasonló képzettséggel rendelkeznek, vagy akik felelősséggel tartoznak a csecsemő- és gyermekgondozás iránt;(5) Az anyatej-helyettesítő tápszerek címkéje nem tartalmazhat csecsemőképeket, sem más olyan képeket vagy szövegeket, amelyek eszményíthetik a termék használatát. Ugyanakkor lehetnek rajtuk grafikus megjelenítések a termék könnyű azonosítása és az elkészítés módjának szemléltetése érdekében.(6) A jelölés csak a IV. mellékletben felsorolt esetekben és az ott meghatározott feltételekkel összhangban tartalmazhatja az anyatej-helyettesítő tápszerek különleges összetételére vonatkozó állításokat.(7) A (3)–(6) bekezdésben említett követelmények, tilalmak és korlátozások az alábbiakra is vonatkoznak:a) az érintett termékek megjelenítése, különösen azok formája, kinézete vagy csomagolása, a felhasznált csomagolóanyagok, az elrendezés módja és környezete, amelyben azokat bemutatják;b) a reklámozás.8. cikk(1) Az anyatej-helyettesítő tápszerek reklámozása olyan kiadványokra korlátozódik, amelyek a csecsemőgondozásra és a tudományos publikációkra szakosodnak. A tagállamok tovább korlátozhatják vagy betilthatják az ilyen reklámozást. Az anyatej-helyettesítő tápszerek ilyen reklámozása figyelemmel van a 7. cikk (3), (4), (5), (6) bekezdésében és (7) bekezdésének b) pontjában megállapított feltételekre, és csak olyan információt tartalmaz, amely tudományos természetű és tényszerű. Az ilyen információ nem utalhat arra, vagy nem teremthet olyan hiedelmet, hogy az üvegből történő táplálás egyenértékű vagy kiválóbb, mint a szoptatás.(2) Nem lehet az értékesítés helyén reklámozást folytatni, mintákat vagy bármely más vásárlást előmozdító eszközt, például különleges kiszereléseket, árleszállításra jogosító kuponokat, prémiumot, különleges akciókat, értéken alul eladott reklámcikkeket, árukapcsolással járó vásárlási feltételeket közvetlenül ráruházni a fogyasztóra a kiskereskedelemben azzal a céllal, hogy ösztönözzék az anyatej-helyettesítő tápszerek megvásárlását.(3) Az anyatej-helyettesítő tápszerek gyártói és forgalmazói sem közvetlenül, sem a közegészségügyi rendszeren vagy az egészségügyi dolgozókon keresztül közvetve nem nyújtanak a lakosságnak vagy a terhes asszonyoknak, az anyáknak vagy családtagjaiknak ingyenes vagy alacsony árú termékeket, mintákat vagy bármiféle egyéb vásárlást elősegítő ajándékokat.9. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy objektív és következetes információval szolgálnak a csecsemők és a kisgyermekek táplálásával kapcsolatban a családoknak és azoknak, akik a csecsemők és kisgyermek élelmezésével foglalkoznak, ami kiterjed az információ tervezésére, biztosítására, felvázolására, terjesztésére és ellenőrzésére is.(2) A tagállamok biztosítják, hogy azok a tájékoztató és oktató anyagok, amelyek a csecsemők táplálásával foglalkoznak, és amelyeket arra szántak, hogy eljussanak a terhes asszonyokhoz, a csecsemők és kisgyermekek édesanyjaihoz, akár írásos akár audiovizuális formában legyenek is megjelenítve, világos információval szolgáljanak a következő szempontokról:a) a szoptatás előnyei és kiválósága;b) az anyai táplálkozás és a szoptatásra való felkészítés és annak fenntartása;c) annak szoptatásra való lehetséges negatív hatásai, ha bevezetik a részleges üvegből való táplálást;d) a szoptatás elvetéséről szóló döntés visszafordításának nehézsége;e) ahol szükséges, az anyatej-helyettesítő tápszerek helyes használata, akár iparilag gyártott, akár otthon elkészített tápszerről legyen szó.Amikor az ilyen anyagok információt tartalmaznak az anyatej-helyettesítő tápszer felhasználásáról, azoknak tartalmazniuk kell a tápszer használatának szociális és pénzügyi vonatkozásait; a nem megfelelő élelmiszerek és etetési módszerek egészségügyi kockázatait, és különösen az anyatej-helyettesítő tápszerek helytelen használatának egészségügyi kockázatait. Az ilyen anyag nem tartalmazhat semmiféle képet, ami eszményítheti az anyatej-helyettesítő tápszerek használatát.(3) A tagállamok biztosítják, hogy a gyártók és forgalmazók csak kérelemre és a megfelelő nemzeti hatóság írásbeli jóváhagyásával vagy az adott hatóság e célból megadott iránymutatásával összhangban adományoznak tájékoztató vagy oktató eszközöket vagy anyagokat. Az ilyen eszközök vagy anyagok viselhetik az adományozó cég nevét és logóját, de nem utalnak az anyatej-helyettesítő tápszer védjegyre, és azokat kizárólag az egészségügyi rendszeren keresztül terjesztik.(4) A tagállamok biztosítják azt, hogy anyatej-helyettesítő tápszerek adományozása vagy alacsonyabb áron történő eladása intézmények vagy szervezetek részére, ami akár intézményekben történő felhasználásra akár azon kívüli szétosztásra irányul, csak olyan csecsemők részére történik és azokat csak olyan csecsemők fogyasztják, akiket anyatej-helyettesítő tápszerrel kell etetni, és csak addig, amíg azt az ilyen csecsemők igénylik.10. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. E rendelkezéseket úgy alkalmazzák, hogy azok:- 1992. december 1-jétől engedélyezzék az ezen irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását,- 1994. június 1-jétől kezdődő hatállyal megtiltsák azon termékek forgalmazását, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvnek.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok fogadják el.11. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1991. május 14-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 186., 1989.6.30., 27. o.[2] HL L 186., 1989.6.30., 17. o.[3] HL L 33., 1979.2.8., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA GYÁRTÓ UTASÍTÁSAI SZERINT ELKÉSZÍTETT ANYATEJ-HELYETTESÍTŐ TÁPSZEREK ALAPVETŐ ÖSSZETÉTELEMegj.:A megadott értékek a fogyasztásra kész termékre vonatkoznak.1. EnergiaMinimum | Maximum |250 kJ | 315 kJ |(60 kcal/100 ml) | (75 kcal/100 ml) |2. Fehérje(Fehérjetartalom = nitrogéntartalom x 6,38) a tehéntej-fehérjék esetében.(Fehérjetartalom = nitrogéntartalom x 6,25) a szójafehérje-izolátumok esetében.2.1. Nem módosított tehéntej-fehérjékből gyártott tápszerekMinimum | Maximum |0,56 g/100 kJ | 0,7 g/100 kJ |(2,25 g/100 kcal) | (3 g/100 kcal) |A jelen lévő fehérjék kémiai indexe egyenlő a referenciafehérje (a VI. mellékletben meghatározott anyatej) kémiai indexének legalább 80 %-ával; mindazonáltal számítási célból a metionin és cisztein koncentrációit össze lehet adni."Kémiai index": a tesztfehérje esszenciális aminosavjainak mennyisége és a referenciafehérje megfelelő aminosavjainak mennyisége közötti legalacsonyabb arány.2.2. Módosított tehéntejfehérjékből gyártott tápszerek (a kazein/tejsavó-fehérje arány megváltoztatása)Minimum | Maximum |0,45 g/100 kJ | 0,7 g/100 kJ |(1,8 g/100 kcal) | (3 g/100 kcal) |Az egyenlő energiatartalom biztosítása érdekében a tápszereknek minden esszenciális és félesszenciális aminosavból legalább annyi felhasználható mennyiséget kell tartalmaznia, ami legalább egyenlő azzal, amennyit a referenciafehérje (az V. mellékletben meghatározott anyatej) tartalmaz.2.3. Kizárólag szójafehérje izolátumokból vagy ennek tehéntej-fehérjékkel készített keverékéből gyártott tápszerekMinimum | Maximum |0,56 g/100 kJ | 0,7 g/100 kJ |(2,56 g/100 kcal) | (3 g/100 kcal) |Csak szójafehérje izolátumokat szabad e tápszerek gyártására használni.A jelen lévő fehérjék kémiai indexe egyenlő a referenciafehérje (az V. mellékletben meghatározott anyatej) kémiai indexének legalább 80 %-ával.Az egyenlő energiatartalom biztosítása érdekében a tápszereknek a metioninból annyi felhasználható mennyiséget kell tartalmaznia, ami legalább egyenlő azzal, amennyit a referenciafehérje (az V. mellékletben meghatározott anyatej) tartalmaz.Az L-karnitin-tartalom legalább 1,8 μmol/100 kJ (7,5 μmol/100 kcal).2.4. Valamennyi esetben: aminosavak hozzáadása kizárólag azzal a céllal megengedett, hogy javítsák a fehérjék tápértékét, ez is csak az e célhoz szükséges arányban lehetséges.3. ZsírokMinimum | Maximum |0,8 g/100 kJ | 1,5 g/100 kJ |(3,3 g/100 kcal) | (6,5 g/100 kcal)) |3.1. A következő anyagok felhasználása tilos:- szezámmag-olaj,- gyapotmag-olaj,- zsírok, amelyekben több mint 8 % a zsírsavak transzizomerjei.3.2. LaurilsavMinimum | Maximum |– | az összes zsírtartalom 15 %-a |3.3. MirisztilsavMinimum | Maximum |– | az összes zsírtartalom 15 %-a |3.4. Linolénsav (gliceridek formájában = linoleátok)Minimum | Maximum |70 mg/100 kJ | 285 mg/100 kJ |(300 mg/100 kcal) | (1200 mg/100 kcal) |4. SzénhidrátokMinimum | Maximum |1,7 g/100 kJ | 3,4 g/100 kJ |(7 g/100 kcal) | (14 g/100 kcal) |4.1. Csak a következő szénhidrátokat szabad felhasználni:–laktóz |–maltóz |–szacharóz |–malto-dextrinek |–glukózszirup vagy szárított glukózszirup |–előfőzött keményítő | természetes állapotban gluténmentes |–zselatinezett keményítő |4.2. LaktózMinimum | Maximum |0,85 g/100 kJ | – |(3,5 g/100 kcal) | – |E rendelkezés nem vonatkozik azon tápszerekre, amelyekben a szójafehérjék az összes fehérjetartalom több, mint 50 %-át képviselik4.3. SzacharózMinimum | Maximum |– | az összes szénhidrát-tartalom 20 %-a |4.4. Előfőzött keményítő és/vagy zselatinozott keményítőMinimum | Maximum |–– | 2 g/ml és az összes szénhidrát-tartalom 30 %-a |5. Ásványi anyagok5.1. Tehéntej-fehérjékből gyártott tápszerek| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kcal-ra vonatkoztatott érték || Minimum | Maximum | Minimum | Maximum |Nátrium (mg) | 5 | 14 | 20 | 60 |Kálium (mg) | 15 | 35 | 60 | 145 |Klór (mg) | 12 | 29 | 50 | 125 |Kalcium (mg) | 12 | – | 50 | – |Foszfor (mg) | 6 | 22 | 25 | 90 |Magnézium (mg) | 1,2 | 3,6 | 5 | 15 |Vas (mg) | 0,12 | 0,36 | 0,5 | 1,5 |Cink (mg) | 0,12 | 0,36 | 0,5 | 1,5 |Réz (μg) | 4,8 | 19 | 20 | 80 |Jód (μg) | 1,2 | – | 5 | –– |A kalcium/foszfor-arány nem lehet kevesebb, mint 1,2 és nem lehet több, mint 2,0.5.2. Kizárólag szójafehérje-izolátumokból avagy ennek tehéntej-fehérjékkel készített keverékéből gyártott tápszerekAz 5.1. bekezdés minden követelménye vonatkozik rá, kivéve a vasra és cinkre vonatkozókat, amelyek a következők:| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kcal-ra vonatkoztatott érték || Minimum | Maximum | Minimum | Maximum |Vas (mg) | 0,25 | 0,5 | 1 | 2 |Cink (mg) | 0,18 | 0,6 | 0,75 | 2,4 |6. Vitaminok| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kcal-ra vonatkoztatott érték || Minimum | Maximum | Minimum | Maximum |A-vitamin (μg-RE) | 14 | 43 | 60 | 180 |D-vitamin (μg) | 0,25 | 0,65 | 1 | 2,5 |Tiamin (μg) | 10 | – | 40 | – |Riboflavin (μg) | 14 | – | 60 | – |Nikotinamid (μg-EN) | 60 | – | 250 | – |Pantoténsav (μg) | 70 | – | 300 | – |B6-vitamin (μg) | 9 | – | 35 | – |Biotin (μg) | 0,4 | – | 1,5 | – |Folsav (μg) | 1 | – | 4 | – |B12-vitamin (μg) | 0,025 | – | 0,1 | – |C-vitamin (μg) | 1,9 | – | 8 | – |K-vitamin (μg) | 1 | – | 4 | – |E-vitamin (mg α-TE) | 0,5/g többszörösen telítetlen zsírsav linolénsa-vanként kifejezve, de egyetlen esetben sem lehet kevesebb, mint 0,1 mg/100 felhasználható kJ | – | 0,5/g többszörösen telítetlen zsírsav linolénsa-vanként kifejezve, de egyetlen esetben sem lehet kevesebb, mint 0,5 mg/100 felhasználható kcal | – |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA GYÁRTÓ UTASÍTÁSAI SZERINT ELKÉSZÍTETT ANYATEJ-KIEGÉSZÍTŐ TÁPSZEREK ALAPVETŐ ÖSSZETÉTELEMegj.:A megadott értékek a fogyasztásra kész termékre vonatkoznak.1. EnergiaMinimum | Maximum |250 kJ/100ml | 335 kJ/100ml |(60 kcal/100 ml) | (80 kcal/100 ml) |2. Fehérjék(Fehérjetartalom = nitrogéntartalom x 6,38) a tehéntejfehérjék esetében.(Fehérjetartalom = nitrogéntartalom x 6,25) a szójafehérje-izolátumok esetében.Minimum | Maximum |0,5 g/100 kJ | 1 g/100 kJ |(2,25 g/100 kcal) | (4,5 g/100 kcal) |A jelen lévő fehérjék kémiai indexe egyenlő a referenciafehérje (a VI. mellékletben meghatározott kazein) kémiai indexének legalább 80 %-ával."Kémiai index": a tesztfehérje esszenciális aminosavjainak mennyisége és a referenciafehérje megfelelő aminosavjainak mennyisége közötti legalacsonyabb arány.A kizárólag szójafehérjékből vagy ennek tehéntejfehérjékkel készített keverékéből gyártott anyatej-kiegészítő tápszerekhez csak szójából származó fehérjeizolátumokat lehet használni.Az anyatej-kiegészítő tápszerekhez aminosavak hozzáadása kizárólag azzal a céllal megengedett, hogy javítsák a fehérjék tápértékét, ez is csak az e célhoz szükséges arányban lehetséges.3. ZsírokMinimum | Maximum |0,8 g/100 kJ | 1,5 g/100 kJ |(3,3 g/100 kcal) | (6,5 g/100 kcal) |3.1. A következő anyagok felhasználása tilos:- szezámmag-olaj- gyapotmag-olaj- zsírok, amelyekben több mint 8 %-ot tesznek ki a zsírsavak transzizomerjei.3.2. LaurilsavMinimum | Maximum |– | az összes zsírtartalom 15 %-a |3.3. MirisztilsavMinimum | Maximum |– | az összes zsírtartalom 15 %-a az összes zsírtartalom 15 %-a |3.4. Linolénsav (gliceridek alakjában = linoleátok)Minimum | Maximum |70 mg/100 kJ | – |(300 g/100 kcal) e határérték csak a növényi olajokat tartalmazó anyatej-kiegészítő tápszerekre vonatkozik | |4. SzénhidrátokMinimum | Maximum |1,7 g/100 kJ | 3,4 g/100 kJ |(7 g/100 kcal) | (14 g/100 kcal) |4.1. Gluténtartalmú összetevők felhasználása tilos.4.2. LaktózMinimum | Maximum |0,45 g/100 kJ | – |(1,8 g/100 kcal) | |Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra az anyatej-kiegészítő tápszerekre, amelyekben a szójafehérjék az összes fehérjetartalom több mint 50 %-át képviselik.4.3. Szacharóz, fruktóz, mézMinimum | Maximum |– | külön-külön vagy együttesen: az összes szénhidrogén-tartalom 20 %-a |5. Ásványi anyagok| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kcal-ra vonatkoztatott érték || Minimum | Maximum | Minimum | Maximum |Vas (mg) | 0,25 | 0,5 | 1 | 2 |Jód (μg) | 1,2 | – | 5 | – |5.1. 5.2. Cink5.2.1. Teljes mértékben tehéntejfehérjékből gyártott anyatej-kiegészítő tápszerekMinimum | Maximum |0,12 mg/100 kJ | – |(0,5 mg/100 kcal) | |5.2.2. Szójafehérje-izolátumokat tartalmazó vagy tehéntejjel kevert anyatej-kiegészítő tápszerekMinimum | Maximum |0,18 mg/100 kJ | – |(0,75 mg/100 kcal) | |5.3. Egyéb ásványi anyagok:A koncentrációk legalább egyenlők a tehéntejben találhatókkal, adott esetben olyan arányban csökkentve, amekkora az anyatej-kiegészítő tápszer proteinkoncentrációja a tehéntej proteinkoncentrációjához viszonyítva. A tehéntej jellemző összetétele útmutatásul a VIII. mellékletben található.5.4. A kalcium/foszfor-arány nem haladja meg a 2,0 értéket.6. Vitaminok| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kcal-ra vonatkoztatott érték || Minimum | Maximum | Minimum | Maximum |A-vitamin (μg-RE) | 14 | 43 | 60 | 180 |D-vitamin (μg) | 0,25 | 0,75 | 1 | 3 |C-vitamin (μg) | 1,9 | – | 8 | – |E-vitamin (mg α-TE) | 0,5/g többszörösen telítetlen zsírsav linolénsavként kifejezve, de egyetlen esetben sem lehet kevesebb, mint 0,1 mg/100 felhasználható kJ | – | 0,5/g többszörösen telítetlen zsírsav linolénsavként kifejezve, de egyetlen esetben sem lehet kevesebb, mint 0,5 mg/100 felhasználható kcal | – |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETTÁPLÁLÉK-ÖSSZETEVŐK1. VitaminokVitamin | Vitamin kémiai összetétele |A-vitamin | Retinil acetát Retinil palmitát Béta-karotin Retinol |D-vitamin | D2-vitamin (ergokalciferol) D1-vitamin (kolkalciferol) |B1-vitamin | Talmin hidroklorid Talmin mononitrát |B2-vitamin | Riboflavin Riboflavin-5'-foszfát, nátrium |Niacin | Nikotinamid Nikotinsav |B6-vitamin | Piridoxin hidroklorid Piridoxin-5'-foszfát |Folát | Folsav |Pantoténsav | D-pantotenát, kalcium D-pantotenát, nátrium Dexpantenol |B12-vitamin | Cianokobalamin Hidroxokobalami |Biotin | D-biotin |C-vitamin | L-aszkorbinsav Nátrium L-aszkorbát Kalcium L-aszkorbát 6-palmitil-L-aszkorbinsav (aszkorbil palmitát) Kálium aszkorbát |E-vitamin | D-alfa tokoferol DL-alfa tokoferol D-alfa tokoferol acetát DL-alfa tokoferol acetát |K-vitamin | Fillokinon (Fitomenadion) |2. Ásványi anyagokÁsványi anyagok | Engedélyezett sók |Kalcium (Ca) | Kalcium-karbonát Kalcium-klorid Citromsav kalciumsói Kalcium-glükonát Kalcium-glicerofoszfát Kalcium-laktát Ortofoszforsav kalciumsói Kalcium-hidroxid |Magnézium (Mg) | Magnézium-karbonát Magnézium-klorid Magnézium-oxid Ortofoszforsav magnéziumsói Magnézium-szulfát Magnézium-glükonát Magnézium-hidroxid Citromsav magnézium sói |Vas (Fe) | Vas-citrát Vas-glükonát Vas-laktát Vas-szulfát Vas-ammónium-citrát Vas-fumarát Vas-difoszfát (Vas-pirofoszfát) |Réz (Cu) | Réz-citrát Réz-glükonát Réz-szulfát Réz-lizin komplex Réz-karbonát |Jód (I) | Kálium-jodid Nátrium-jodid Kálium-jodát |Cink (Zn) | Cink-acetát Cink-klorid Cink-laktát Cink-szulfát Cink-citrát Cink-glükonát Cink-oxid |Mangán (Mn) | Mangán-karbonát Mangán-klorid Mangán-citrát Mangán-szulfát Mangán-glükonát |Nátrium (Na) | Nátrium-bikarbonát Nátrium-klorid Nátrium-citrát Nátrium-glükonát Nátrium-karbonát Nátrium-laktát Ortofoszforsav nátriumsói Nátrium-hidroxid |Kálium (K) | Kálium-bikarbonát Kálium-karbonát Kálium-klorid Citromsav kálium sói Kálium-glükonát Kálium-laktát Ortofoszforsav káliumsói Kálium-hidroxid |3. Aminosavak és egyéb nitrogénvegyületekL-arginin és hidrokloridjaL-cisztin és hidrokloridjaL-hisztidin és hidrokloridjaL-izoleucin és hidrokloridjaL-leucin és hidrokloridjaL-lizin és hidrokloridjaL-cisztein és hidrokloridjaL-metioninL-fenilalaninL-treoninL-triptofánL-tirozinL-valinL-karnitin és hidrokloridjaTaurin4. EgyebekKolinKolin-kloridKolin-citrátKolin-bitartarátInozit--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETANYATEJ-KIEGÉSZÍTŐ TÁPSZEREKKEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK AZ EGYES MEGÁLLAPÍTÁSOK RÉSZLETEZÉSÉVELA következőkre vonatkozó megállapítások | A megállapítás feltüntetésének feltételei |1.Alkalmazott fehérje | A fehérjetartalom alacsonyabb, mint 0,6 g/100 kJ (2,5 g/100 kcal) és a savófehérje/kazein arány legalább 1,0. |2.Alacsony nátrium | A nátriumtartalom alacsonyabb, mint 9 mg/100 kJ (39 mg/100 kcal). |3.Szacharózmentes | Nincs benne szacharóz. |4.Csak laktóz | A laktóz az egyetlen jelen lévő szénhidrát. |5.Laktózmentes | Nincs benne laktóz |6.Vassal dúsított | Hozzáadott vasat tartalmaz |--------------------------------------------------V. MELLÉKLETAZ ANYATEJBEN LÉVŐ ESSZENCIÁLIS ÉS FÉLESSZENCIÁLIS AMINOSAVAKE jelentés alkalmazásában az anyatejben lévő, mg/100 kJ-ban és a mg/100 kcal-ban kifejezett esszenciális és félesszenciális aminosavak a következők:| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kca-ra vonatkoztatott érték |Arginin | 16 | 69 |Cisztin | 6 | 24 |Hisztidin | 11 | 45 |Izoleucin | 17 | 72 |Leucin | 37 | 156 |Lizin | 29 | 122 |Metionin | 7 | 29 |Fenilalanin | 15 | 62 |Treonin | 19 | 80 |Triptofán | 7 | 30 |Tirozin | 14 | 59 |Valin | 19 | 80 |--------------------------------------------------VI. MELLÉKLETA KAZEIN ÉS AZ ANYATEJFEHÉRJE AMINOSAV-ÖSSZETÉTELEA kazein és az anyatejfehérje aminosav-összetétele:(g/100 g fehérje) || Kazein | Anyatej |Arginin | 3,7 | 3,8 |Cisztin | 0,3 | 1,3 |Hisztidin | 2,9 | 2,5 |Izoleucin | 5,4 | 4,0 |Leucin | 9,5 | 8,5 |Lizin | 8,1 | 6,7 |Metionin | 2,8 | 1,6 |Fenilalanin | 5,2 | 3,4 |Treonin | 4,7 | 4,4 |Triptofán | 1,6 | 1,7 |Tirozin | 5,8 | 3,2 |Valin | 6,7 | 4,5 |--------------------------------------------------VII. MELLÉKLETA TEHÉNTEJBEN LÉVŐ ÁSVÁNYI ANYAGOKReferenciaként a tehéntejben lévő ásványi anyagok mennyisége a zsírmentes szárazanyag-tartalom 100 g-jára és a fehérje g-jára vetítve a következő:| SNF 100 g-jára vonatkoztatott érték | Fehérje g-jára vonatkoztatott érték |Nátrium (mg) | 550 | 15 |Kálium (mg) | 1680 | 43 |Klorid (mg) | 1050 | 28 |Kalcium (mg) | 1350 | 35 |Foszfor (mg) | 1070 | 28 |Magnézium (mg) | 135 | 3,5 |Réz (μg) | 225 | 6 |Jód | NA | NA |--------------------------------------------------