title: A Bizottság 2010/19/EU irányelve ( 2010. március 9. ) a 91/226/EGK tanácsi irányelvnek és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelme területén a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               20.3.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/17

         A BIZOTTSÁG 2010/19/EU IRÁNYELVE
   (2010. március 9.)
   a 91/226/EGK tanácsi irányelvnek és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelme területén a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (keretirányelv) (1) és különösen annak 39. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1991. március 27-i 91/226/EGK tanácsi irányelv (2) egyike az egyedi irányelveknek a 2007/46/EK irányelv alapján meghatározott EK-típus-jóváhagyási eljárás vonatkozásában. A járművek rendszereivel, alkatrészeivel és önálló műszaki egységeivel kapcsolatos 2007/46/EK irányelv rendelkezései így a 91/226/EGK irányelvre is vonatkoznak.

               (2)

               Tekintettel arra, hogy az EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása kötelező a 2007/46/EK irányelvvel érintett összes jármű-kategóriára, harmonizált követelmények meghatározása szükséges a 91/226/EGK irányelv által érintett összes jármű-kategória felcsapódó víz elleni védelmével kapcsolatban. Ezenkívül tisztázni kell azt, hogy ezek a követelmények nem kötelezők a terepjáró járművekre. Végül, a megszerzett tapasztalatokra tekintettel, a 91/226/EGK irányelvet és – következésképpen – a 2007/46/EK irányelv IV. mellékletét a műszaki fejlődéshez kell igazítani.

               (3)

               Ezért a 91/226/EGK és a 2007/46/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az ebben az irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/226/EGK irányelv a következők szerint módosul:

               1.

               a Mellékletek jegyzéke, valamint az I., a II. és a III. melléklet ezen irányelv I. melléklete szerint módosul;

               2.

               az „Ábrák” című számozatlan melléklet helyébe az ezen irányelv II. mellékletében foglalt szöveg lép.

         2. cikk
   A 2007/46/EK irányelv IV. mellékletének 43. tétele és XI. mellékletének 2. és 4. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

                  „43

                  A felcsapódó víz elleni védelem

                  91/226/EGK irányelv

                     L 103., 1991.4.23., 5. o.

                  X

                  X

                  X

                  X

                  X

                  X

                  X”

   3. cikk
   (1)   2011. április 9-én kezdődő hatállyal a felcsapódó víz elleni védelem tekintetében a tagállamok nem tagadják meg az EK- vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását azon járművek vagy alkatrészek részére, amelyek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 91/226/EGK irányelvben foglalt követelményeknek.
   (2)   2011. április 9-én kezdődő hatállyal a felcsapódó víz elleni védelem tekintetében a tagállamok megtagadják az EK- vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását azon járművek vagy alkatrészek részére, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 91/226/EGK irányelvben foglalt követelményeknek.
   (3)   Ha a 2007/46/EK irányelv szerint teljes jármű EK-típusjóváhagyására irányuló kérelmet nyújtanak be, azok a járműtípusok, amelyek már részesültek felcsapódó víz elleni védelemre is kiterjedő nemzeti vagy EK-típusjóváhagyásban, mentesülnek a 91/226/EGK irányelvben meghatározott, a felcsapódó víz elleni védelemre vonatkozó követelmények alól.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2011. április 8-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegéről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2011. április 9-től alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   5. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   6. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

      (2)  HL L 103., 1991.4.23., 5. o.

      I. MELLÉKLET

                  1.

                  A 91/226/EGK irányelv mellékleteinek listája a következőképpen módosul:

                              a)

                              A II. melléklet 3. függelékének címe helyébe a következő lép:

                              b)

                              A III. melléklet címének helyébe a következő lép:

                                          „III. melléklet

                                          :

                                          A járművek EK-típusjóváhagyásának a felcsapódó víz ellenivédőrendszerek rögzítésével kapcsolatos követelményei

                                                      1. függelék

                                                      :

                                                      Adatközlő lap az EK-jármű-típusjóváhagyáshoz

                                                      2. függelék

                                                      :

                                                      Az EK-jármű-típusbizonyítvány mintája”.

                              c)

                              Az „ÁBRÁK: (1–9)” sor helyébe következő lép:

                                          „V. melléklet

                                          :

                                          1–9. ábra”.

                  2.

                  A 91/226/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 9., 10. és 11. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „9.   Felemelhető tengely

                              »Felemelhető tengely«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.15. pontjában meghatározott tengely.
                              10.   Terheletlen jármű

                              »Terheletlen jármű«: a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározottak szerinti menetkész gépjármű.
                              11.   Futófelület

                              »Futófelület«: a gumiabroncs a 92/23/EGK irányelv II. mellékletének 2.8. pontjában meghatározottak szerinti része.

                              b)

                              Az I. melléklet az alábbi 13., 14. és 15. ponttal egészül ki:
                              „13.   Nyerges vontató

                              »Nyerges vontató«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.1.1.2.2. pontjában meghatározottak szerinti vontatójármű.
                              14.   Műszakilag megengedett össztömeg

                              »Műszakilag megengedett össztömeg«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározottak szerint a terhelt jármű legnagyobb tömege.
                              15.   Járműtípus

                              »Járműtípus«: a felcsapódó víz elleni védelem vonatkozásában olyan teljes, nem teljes vagy befejezett járművek, amelyek a következő szempontok tekintetében nem különböznek egymástól:

                                          —

                                          a felcsapódó víz elleni védőberendezés típusa (a járműre szerelve),

                                          —

                                          a felcsapódó víz elleni védőberendezés gyártó szerinti típusjelölése.”

                  3.

                  A 91/226/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 2–3.4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „2.   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyás kérelmezése

                              2.1.   Valamely felcsapódó víz elleni védőberendezés-típus 2007/46/EK irányelv 7. cikke szerinti EK-alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó nyújtja be.
                              2.2.   Az adatközlő lap mintáját a 3. függelék tartalmazza.
                              2.3.   A típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz az alábbiakat kell benyújtani:
                              Négy minta: ezek közül három vizsgálati célokat szolgál, a negyediket pedig a laboratórium köteles megőrizni későbbi ellenőrzés céljából. A vizsgálólaboratórium további mintákat is igényelhet.
                              2.4.   Jelölések
                              Minden egyes mintán világosan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a kereskedelmi nevet vagy védjegyet és a típus jelét, továbbá megfelelő nagyságú helyet kell kihagyni az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel számára.
                              3.   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyás megadása

                              3.1.   A vonatkozó követelmények teljesülése esetén a 2007/46/EK irányelv 10. cikke szerint meg kell adni az EK-típusjóváhagyást.
                              3.2.   Az EK-típusbizonyítvány mintája a 4. függelékben található.
                              3.3.   A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletével összhangban jóváhagyási számmal kell ellátni a felcsapódó víz elleni védőberendezés minden jóváhagyott típusát. Ugyanaz a tagállam nem adhatja ugyanazt a számot a felcsapódó víz elleni védőberendezés egy másik típusának.
                              3.4.   Valamennyi, ezen irányelv szerint jóváhagyott valamely típusnak megfelelő kivitelű felcsapódó víz elleni védőberendezést el kell látni az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel úgy, hogy az letörölhetetlen és könnyen olvasható legyen akkor is, amikor a berendezést rögzítették a járműre.
                              3.5.   Az energiaelnyelő típusú berendezések esetében »A« betűvel, a levegő/víz szétválasztó típusú berendezések esetében »S« betűvel kell a jóváhagyási jelet kiegészíteni a 2007/46/EK irányelv VII. melléklete függelékének 1.3. pontjával összhangban.”

                              b)

                              Az 1–4. függelék helyébe a következő szöveg lép:„
                                 1. függelék

                                    Az energiaelnyelő típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel kapcsolatos vizsgálatok

                                 1.   Alapelv

                                 E vizsgálat célja annak számszerűsítése, hogy egy berendezés milyen mértékben képes visszatartani a sugársorozatban ráirányított vizet. A vizsgálati berendezés célja azoknak a körülményeknek a reprodukálása, amelyek között a berendezésnek valamely járműre történő felszerelését követően működnie kell, legalábbis ami az abroncs futófelülete által a talajról felhordott víz mennyiségét és sebességét illeti.
                                 2.   Berendezések

                                 A vizsgálati berendezések leírását lásd az V. melléklet 8. ábráján.
                                 3.   Vizsgálati körülmények

                                             3.1.

                                             A vizsgálatokat zárt helyiségben, légmozgás nélküli környezetben kell elvégezni.

                                             3.2.

                                             A környezeti hőmérséklet és a próbadarabok hőmérséklete 21 (± 3) °C legyen.

                                             3.3.

                                             Deionizált vizet kell használni.

                                             3.4.

                                             A próbadarabokat nedvesítéssel kell mindegyik vizsgálathoz előkészíteni.

                                       4.   Eljárás

                                             4.1.

                                             A vizsgálandó eszköznek egy 500 (+0/–5) mm széles és 750 mm hosszú mintáját a vizsgálóberendezés függőleges vázához kell erősíteni, meggyőződve arról, hogy a minta jól fekszik a vízgyűjtő határfelületei között, továbbá hogy a vizet semmilyen akadály nem tudja eltéríteni sem a berendezésen történő becsapódás előtt, sem azután.

                                             4.2.

                                             A víz áramlási sebességét 0,675 (+/–0,01) l/s értékre kell beállítani, és 500 (+/–2) mm-es vízszintes távolságból rá kell irányítani a mintára legalább 90 liter, de legfeljebb 120 liter vizet (V. melléklet, 8. ábra).

                                             4.3.

                                             Hagyni kell, hogy a víz a mintáról a gyűjtőbe csepegjen. Ki kell számítani az összegyűjtött és a szétfröccsent víz mennyisége közötti különbséget (százalékban).

                                             4.4.

                                             A vizsgálatot ötször kell elvégezni a mintán a 4.2. és a 4.3. pontnak megfelelően. Meg kell határozni az öt vizsgálatból álló sorozat átlagos százalékos arányát.

                                       5.   Eredmények

                                             5.1.

                                             A 4.4. pontban kiszámított átlagos százalékos aránynak legalább 70 %-nak kell lennie.

                                             5.2.

                                             Amennyiben az öt vizsgálatból álló sorozatban az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya több mint 5 %-kal eltér az átlagos százaléktól, akkor az öt vizsgálatból álló sorozatot meg kell ismételni.
                                             Amennyiben a második öt vizsgálatból álló sorozatban a visszanyert víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya ismét több mint 5 %-kal eltér az átlagos százaléktól, és ha az alsó érték nem felel meg az 5.1. pont követelményeinek, akkor a típusjóváhagyás nem adható meg.

                                             5.3.

                                             Ellenőrizni kell, hogy a berendezés függőleges helyzete befolyásolja-e a kapott eredményeket. Ha igen, akkor a 4.1–4.4. pontban leírt eljárást meg kell ismételni azokban a pozíciókban, amelyek az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos arányát eredményezték; az 5.2. pontban foglalt követelmények továbbra is érvényben maradnak.
                                             Az egyes eredmények középértékét kell ezután venni az átlagos százalékos arány megadásához. Az átlagos százalékos aránynak legalább 70-nek kell lennie.

                                 2. függelék

                                    A levegő/víz szétválasztó típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel kapcsolatos vizsgálatok

                                 1.   Alapelv

                                 A vizsgálat célja valamely vízvisszatartásra készült porózus anyag hatékonyságának a meghatározása, amelynek vízzel való bepermetezése egy túlnyomásos levegő/víz porlasztó segítségével történik.
                                 A vizsgálóberendezésnek azokat a körülményeket kell szimulálnia, amelyek között a berendezésnek valamely járműre történő rögzítését követően kell működnie, legalábbis ami az abroncs futófelülete által a talajról felhordott víz mennyiségét és sebességét illeti.
                                 2.   Berendezés

                                 A vizsgálati berendezés leírását lásd az V. melléklet 9. ábráján.
                                 3.   Vizsgálati körülmények

                                             3.1.

                                             A vizsgálatokat zárt helyiségben, légmozgás nélküli környezetben kell elvégezni.

                                             3.2.

                                             A környezeti hőmérséklet és a próbadarabok hőmérséklete 21 (± 3) °C legyen.

                                             3.3.

                                             Deionizált vizet kell használni.

                                             3.4.

                                             A próbadarabokat nedvesítéssel kell mindegyik vizsgálathoz előkészíteni.

                                       4.   Eljárás

                                             4.1.

                                             Egy 305 × 100 mm méretű mintát függőlegesen a vizsgálóberendezéshez kell erősíteni, majd meg kell győződni arról, hogy a minta és a felső ívelt lemez között nincs rés, valamint a tálca megfelelő helyzetben van. A porlasztótartályt meg kell tölteni 1 ± 0,005 liter vízzel, és az ábrán látható módon kell elhelyezni.

                                             4.2.

                                             A porlasztót a következők szerint kell beállítani:

                                                         nyomás (a porlasztónál): 5 bar + 10 % / – 0 %

                                                         áramlási sebesség: 1 liter/perc ± 5 mp

                                                         porlasztás: körkörös, 50 ± 5 mm átmérőjű, a mintától 200 ± 5 mm-re, 5 ± 0,1 mm átmérőjű fúvókával.

                                             4.3.

                                             Porlasztani kell mindaddig, amíg eloszlik a vízköd, és fel kell jegyezni az eltelt időt. Hagyni kell, hogy a víz 60 másodpercen keresztül a mintából a tálcára folyjon, majd meg kell mérni az összegyűjtött víz mennyiségét. Meg kell mérni a porlasztótartályban maradt víz mennyiségét. Ki kell számítani az összegyűjtött és a porlasztott víz mennyiségi különbséget (százalékban).

                                             4.4.

                                             A vizsgálatot ötször kell elvégezni, és meg kell határozni az összegyűjtött mennyiség átlagos százalékos arányát. Minden egyes vizsgálat előtt ellenőrizni kell a tálca, a porlasztótartály, valamint a mérőedény száraz voltát.

                                       5.   Eredmények

                                             5.1.

                                             A 4.4. pontban kiszámított átlagos százalékos aránynak legalább 85 %-nak kell lennie.

                                             5.2.

                                             Amennyiben egy öt vizsgálatból álló sorozatban az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya több mint 5 %-kal eltér az átlagértéktől, az öt vizsgálatból álló sorozatot meg kell ismételni. Amenynyiben az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya a második öt vizsgálatból álló sorozatban is több mint 5 %-kal eltér az átlagos értéktől, és amennyiben az alsó érték nem felel meg az 5.1. pont követelményeinek, úgy a típusjóváhagyás nem adható meg.

                                             5.3.

                                             Amennyiben az eszköz függőleges helyzete befolyásolja a kapott eredményeket, úgy a 4.1–4.4. pontban leírt eljárást olyan pozíciókban kell megismételni, amelyek az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos arányát eredményezik; az 5.2. pont követelményei továbbra is érvényben maradnak.
                                             Az egyes vizsgálatok eredménye szempontjából az 5.1. pont követelményeit kell érvényesnek tekinteni.

                                 3. függelék
                                 … számú adatközlő lap a felcsapódó víz elleni védőberendezések EK-alkatrész-típusjóváhagyásához (91/226/EGK irányelv)
                                 Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.
                                 Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.
                                 0.   ÁLTALÁNOS

                                             0.1.

                                             Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

                                             0.2.

                                             Típus:

                                             0.5.

                                             A gyártó neve és címe:

                                             0.7.

                                             Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EK-típus-jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja:

                                             0.8.

                                             Az összeszerelő üzem(ek) címe(i):

                                       1.   A BERENDEZÉS LEÍRÁSA

                                             1.1.

                                             A felcsapódó víz elleni védőberendezés műszaki leírása, feltüntetve a működési alapelvet és az elvégzendő vizsgálatot:

                                             1.2.

                                             Felhasznált anyagok:

                                             1.3.

                                             Kellő részletességű és megfelelő léptékű rajz(ok) az azonosítás lehetővé tétele céljából. A rajznak jeleznie kell az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel elhelyezésére előirányzott helyet:
                                             Dátum
                                             Aláírás

                                 4. függelék

                                    Kiegészítés
                                    a felcsapódó víz elleni védőberendezéseket érintő … számú EK-típusbizonyítványhoz, a legutoljára a 2010/19/EU irányelvvel módosított 91/226/EGK irányelvre tekintettel
                                    1.   Kiegészítő információk

                                                1.1.

                                                A berendezés működési elve: energiaelnyelő/levegő/víz szétválasztó (2):

                                                1.2.

                                                A felcsapódó víz elleni védőberendezések jellemzői (rövid leírás, védjegy vagy név, szám(ok)):

                                                5.

                                                Megjegyzések (adott esetben):

                              ”

                  4.

                  A 91/226/EGK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 0.1. és a 0.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „HATÁLY

                                          0.1.

                                          A 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározottak szerinti N és O kategóriájú járműveket – a terepjáró járművek kivételével – a jelen mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően kell kialakítani, és/vagy a felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel felszerelni. Az alvázas/vezetőfülkés járművek esetében ezek a követelmények csak a vezetőfülke által takart kerekekre alkalmazhatók.
                                          A 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meghaladó N1 és N2 kategóriájú járművek esetében a gyártó kérésére a 78/549/EGK irányelv (3) követelményei alkalmazhatók ezen irányelv követelményeinek alternatívájaként.

                                          0.2.

                                          Az I. melléklet 4. pontjában megállapított, felcsapódó víz elleni védőberendezésekre vonatkozó jelen melléklet követelményei nem kötelezőek a 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó N, O1 és O2 kategóriájú járművek, az alvázas/vezetőfülkés járművek, a felépítmény nélküli járművek vagy az olyan járművek esetében, ahol a felcsapódó víz elleni védőberendezések jelenléte összeegyeztethetetlen a járművek felhasználásával. Ha azonban az ilyen járműveket mégis ellátják ilyen védőberendezésekkel, akkor azoknak teljesíteniük kell az ebben az irányelvben foglalt követelményeket.

                              b)

                              A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „4.   A külső sárvédő perem helyzete

                              A külső abroncsfal hosszirányú érintő síkja – eltekintve a gumiabroncs útfelület-közeli kiboltosodásától – és a sárvédő perem belső széle közötti »c« távolság 100 mm-nél nem lehet nagyobb (V. melléklet, 1a. és 1b. ábra).”

                              c)

                              A 4.1. és 4.2. pontot el kell hagyni.

                              d)

                              A 7.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „7.1.1.

                                          A sárvédőknek a közvetlenül az abroncs vagy abroncsok fölötti, előtti és mögötti zónát a következőképpen kell takarniuk:

                                                      a)

                                                      szólótengely vagy tengelycsoportok esetében az első szélnek (C) úgy kell előrenyúlnia, hogy elérje azt az O–Z vonalat, ahol a θ (téta) = a vízszintes sík fölött legfeljebb 45°.
                                                      A leghátsó szélnek (V. melléklet, 2. ábra) oly módon kell lefelé nyúlnia, hogy legfeljebb 100 mm-rel legyen a kerék középpontján keresztülhaladó vízszintes vonal fölött;

                                                      b)

                                                      tengelycsoportok esetében a θ szög csak a legelső tengelyre vonatkozik, és a leghátsó szél magasságával kapcsolatos követelmény csak a leghátsó tengelyre vonatkozik;

                                                      c)

                                                      a sárvédő teljes »q« szélességének (V. melléklet, 1a. ábra) legalább olyannak kell lennie, hogy elfedje az abroncs »b« vagy – ikerkerekek esetén – két abroncs »t« teljes szélességét, figyelembe véve az abroncs/kerék egységnek a gyártó által meghatározott határhelyzeteit. A »b« és »t« méreteket a kerékagy magasságában kell mérni, figyelmen kívül hagyva az abroncsfalakon található összes jelzést, bordát, védőszalagot stb.”

                              e)

                              A 7.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „7.1.3.

                                          Ha a felszerelt sárvédők több alkatrészből állnak, akkor azokon nem lehet semmilyen olyan nyílás, amelyen a jármű mozgása közben vízpermet hatolhat át. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a jármű terhelt vagy terheletlen állapotában a kerék középpontjából kifelé az abroncs futófelületére és a sárvédők által takart tartományon belül áramló radiális vízsugár mindig nekiütközik a felcsapódó víz elleni védőberendezés egy részének.”

                              f)

                              A 7.2.1., 7.2.2. és 7.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „7.2.1.

                                          Egyes tengelyek esetében a külső sárvédő perem alsó széle nem helyezkedhet el az alábbi távolságokon és sugarakon kívül, a kerék középpontjától mérve, a legalsó szélső pontok kivételével, amelyek lekerekítettek lehetnek (V. melléklet, 2. ábra).
                                          Pneumatikus felfüggesztés:

                                                                  a)

                                                                  Kormányzott vagy saját kormányzású kerekekkel felszerelt tengelyek esetén:

                                                                              az első széltől (a jármű eleje felé) (C csúcs)

                                                                              a hátsó szél felé (a jármű hátulja felé) (A csúcs)

                                                      Rv ≤ 1,5 R

                                                                  b)

                                                                  Nem kormányzott kerekekkel szerelt tengelyek esetén:

                                                                              az első széltől (C csúcs)

                                                                              a hátsó szélig (A csúcs)

                                                      Rv ≤ 1,25 R

                                                Mechanikus felfüggesztés

                                                      a)

                                                      általános eset } Rv ≤ 1,8 R

                                                      b)

                                                      nem kormányzott kerekek olyan járművek esetében, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb tömege több mint 7,5 t } Rv ≤ 1,5 R
                                                      ahol R a járműre szerelt abroncs sugara, Rv pedig az a sugárként kifejezett távolság, amelynél a külső sárvédő perem alsó széle elhelyezkedik.

                                          7.2.2.

                                          Tengelycsoportok esetében a 7.2.1. pontban meghatározott követelmények nem vonatkoznak az első és az utolsó tengely középpontján áthaladó függőleges keresztirányú síkok közötti részre, ahol a külső sárvédő peremek egyenesek lehetnek a felcsapódó víz elleni védőberendezés folytonosságának biztosítása érdekében (V. melléklet, 4. ábra).

                                          7.2.3.

                                          A felcsapódó víz elleni védőberendezés legfelső és legalsó pontja (a sárvédő és a külső sárvédő perem) közötti távolság – a sárvédőre merőleges bármelyik keresztmetszetben mérve (lásd az V. melléklet 1b. és 2. ábráját) – a kerék középpontján vagy tengelycsoportok esetében az első kerék középpontján keresztülhaladó függőleges vonal mögötti egyik pontnál sem lehet 45 mm-nél kevesebb. Ez a méret e vonal előtt fokozatosan csökkenthető.”

                              g)

                              A szöveg az alábbi 7.2.5. és 7.2.6. ponttal egészül ki:

                                          „7.2.5.

                                          A 7.2.3. és 7.2.4. pont követelményeit nem szükséges helyileg figyelembe venni, ha a sárvédő perem egymáshoz képest elmozduló több különböző elemből tevődik össze.

                                          7.2.6.

                                          Az (1978. évi ISO 612 szabvány 6.20. pontjában meghatározott) alacsony alvázú félpótkocsikhoz előirányzott vontatók, nevezetesen azok, amelyek az útfelülethez viszonyítva legfeljebb 1 100 mm kapcsolócsap-magassággal rendelkezhetnek, olyan módon tervezhetők meg, hogy mentesüljenek a 7.1.1.a., 7.1.3. és 7.2.4. pont követelményei alól. Ebben a tekintetben a sárvédőknek és a sárvédő peremeknek nem szükséges takarniuk a hátsó tengelyek abroncsai fölött közvetlenül elhelyezkedő területet, amikor ezeket a vontatókat félpótkocsihoz csatlakoztatják azért, hogy a felcsapódó víz elleni védőberendezés ne váljon hasznavehetetlenné. Az ilyen járművek sárvédői és sárvédő peremei azonban feleljenek meg a fenti pontok követelményeinek azokban a szakaszokban, amelyek 60°-nál nagyobb szögben vannak a kerék középpontján áthaladó függőleges vonaltól, ezen abroncsok előtt és mögött.
                                          Ezért ezeket a járműveket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az első bekezdésben meghatározott követelményeknek, amikor félpótkocsi nélkül közlekednek.
                                          E követelmények teljesíthetősége érdekében a sárvédők és a sárvédő peremek például egy levehető résszel rendelkezhetnek.”

                              h)

                              A 7.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „7.3.1.

                                          A sárfogó szélességének a 7.1.1. c) pontban megadott »q«-ra vonatkozó követelményeknek kell megfelelnie, kivéve, amikor a sárfogó a sárvédőkön belül van, amely esetben a sárfogó szélességének legalább az abroncs futófelületének szélességével kell megegyeznie.
                                          A sárfogók sárvédő alatt elhelyezett részének szélessége feleljen meg az ebben a bekezdésben foglalt feltételnek, mindkét oldalon 10 mm-es tűréssel.”

                              i)

                              A 7.3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „7.3.3.

                                          Az alsó szél legnagyobb magassága nem haladhatja meg a 200 mm-t (V. melléklet, 3. ábra)
                                          Ez a távolság 300 mm-re emelkedik annak az utolsó tengelynek az esetében, amelynél a külső sárvédő perem alsó szélének Rv radiális távolsága nem nagyobb, mint az ugyanarra a tengelyre felszerelt abroncsok sugárméretei.
                                          A sárfogó alsó szélének útfelülettől mért legnagyobb magassága 300 mm-re emelhető, ha azt a gyártó műszakilag megfelelőnek tartja a felfüggesztési jellemzők figyelembevételével.”

                              j)

                              A 7.3.5. pontban a „4b. ábrára” történő hivatkozás helyébe az „V. melléklet 4. ábrájára” történő hivatkozás lép.

                              k)

                              A 9.3.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „9.3.2.1.

                                          A felcsapódó víz elleni védőberendezés alsó széle legfeljebb 200 mm-rel lehet a talaj fölött.
                                          A sárfogó alsó szélének útfelülettől mért legnagyobb magassága 300 mm-re emelhető, ha azt a gyártó műszakilag megfelelőnek tartja a felfüggesztési jellemzők figyelembevételével.”;

                              l)

                              A szöveg az alábbi 10. ponttal egészül ki:

                                          „10.

                                          Tengelycsoport esetében egy tengely felcsapódó víz elleni védőberendezésének, amely hátrafelé nem a legtávolabbi, nem kell feltétlenül elfednie az abroncs futófelületének teljes szélességét, ha helyileg lehetőség adódik a felcsapódó víz elleni védőberendezés és a tengelyek szerkezete, vagy az alváz felfüggesztése közötti kölcsönhatásra.”

                              m)

                              A függeléket el kell hagyni.

                              n)

                              A szöveg az alábbi 1. és 2. függelékkel egészül ki:„
                                 1. függelék
                                 … SZÁMÚ ADATKÖZLŐ LAP A JÁRMŰVEK EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁVAL KAPCSOLATBAN, A FELCSAPÓDÓ VÍZ ELLENI VÉDŐRENDSZEREK RÖGZÍTÉSÉRE VONATKOZÓAN (A LEGUTOLJÁRA A 2010/19/EU IRÁNYELVVEL MÓDOSÍTOTT 91/226/EGK IRÁNYELV) (4)

                                    (A magyarázó megjegyzéseket lásd a 2007/46/EK irányelv I. mellékletében.)

                                 Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.
                                 Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.
                                 0.   ÁLTALÁNOS
                                 0.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):
                                 0.2.   Típus:

                                             0.2.1.

                                             Kereskedelmi név/nevek (ha vannak):

                                       0.3.   Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (b)

                                             0.3.1.

                                             Az ismertetőjelek feltüntetési helye:

                                       0.4.   Jármű-kategória (c):
                                 0.5.   A gyártó neve és címe:
                                 0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe(i):
                                 1.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS MŰSZAKI JELLEMZŐI
                                 1.1.   Egy reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:
                                 1.3.   Tengelyek és kerekek száma:

                                             1.3.1.

                                             Két kerékkel ellátott tengelyek száma és helyzete:

                                             1.3.2.

                                             Kormányzott tengelyek száma és helyzete

                                       2.   TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (f) (g)
                                 (kg-ban és mm-ben) (adott esetben utalva a rajzokra)
                                 2.1.   Tengelytáv(ok) (teljes terhelésnél) (g) (l):
                                 2.6.   Menetkész tömeg (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel)
                                 A jármű tömege felépítménnyel együtt, a nem az M1 kategóriába tartozó vontató esetén – amennyiben azt a gyártó beszerelte – csatlakozóberendezéssel együtt, menetkész állapotban, vagy az alváz tömege, illetve az alváz tömege vezetőfülkével együtt, felépítmény és/vagy csatlakozóberendezés nélkül, amennyiben a felépítményt vagy a csatlakozóberendezést a gyártó nem szerelte be (ideértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket, ha van, valamint a járművezetőt, autóbuszok esetén a kísérő személyt, amennyiben van kísérőülés a járműben (h) (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel):

                                             2.6.1.

                                             A fenti tömeg tengelyek közötti megoszlása, és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a terhelés az összekapcsolási ponton (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel):

                                       2.8.   A gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg (i) (3):
                                 9.   FELÉPÍTMÉNY
                                 9.20.   Felcsapódó víz elleni védőrendszer

                                             9.20.0.

                                             Felszerelve: igen/nem/nem teljes (1)

                                             9.20.1.

                                             A jármű rövid leírása, tekintettel a felcsapódó víz elleni védelemre és annak alkotóelemeire:

                                             9.20.2.

                                             A felcsapódó víz elleni védőrendszer részletes rajza és a járművön való elhelyezkedése, mutatva a 91/226/EGK irányelv V. mellékletének ábráin meghatározott méreteket, és figyelembe véve az abroncs/kerék szélsőséges kombinációit:

                                             9.20.3.

                                             A felcsapódó víz elleni védőberendezés(ek) jóváhagyási száma(i), ha van(nak):

                                       Dátum, iktatás

                                 2. függelék

                                    Kiegészítés
                                    A JÁRMŰVEK TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁT ÉRINTŐ … SZÁMÚ EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNYHOZ, A LEGUTOLJÁRA A 2010/19/EU IRÁNYELVVEL MÓDOSÍTOTT 91/226/EGK IRÁNYELVRE TEKINTETTEL
                                    1.   Kiegészítő információk

                                                1.1.

                                                A felcsapódó víz elleni védőberendezések jellemzői (típus, rövid leírás, védjegy vagy név, alkatrész-típusjóváhagyási szám(ok)):

                                          5.   Megjegyzések (ha vannak):

                              ”

         (1)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.”

         (2)  A nem kívánt rész törlendő.

         (3)  HL L 168., 1978.6.26., 45. o.”

         (4)  Az N1 kategóriájú járművek esetében, illetve a műszakilag a 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó, a jelen irányelv III. mellékletének 0.1. pontjában foglalt eltérést használó N2 kategóriájú járművek esetében a 78/549/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott adatközlő lap is használható.

      II. MELLÉKLET

            „V. MELLÉKLET

               ÁBRÁK

                           1a.

                        ábra

               Az (a) sárvédő (q) szélessége, valamint a (j) sárvédő perem helyzete

                           1b.

                        ábra

               Példa a külső sárvédő perem mérésére

                           2.

                        ábra

               A sárvédő és a külső sárvédő perem méretei

                           3.

                        ábra

               A sárvédő és a sárfogó helyzete

                           4.

                        ábra

               A felcsapódó víz elleni (energiaelnyelő típusú) védőberendezéseket magában foglaló, felcsapódó víz elleni védőrendszerek (sárvédő, sárfogó, külső sárvédő perem) összeállítását bemutató ábra, tengelycsoport esetében

                           5.

                        ábra

               A felcsapódó víz elleni (energiaelnyelő típusú) védőberendezéseket magában foglaló, felcsapódó víz elleni védőrendszer összeállítását bemutató ábra, nem kormányzott vagy saját kormányzású kerekekkel ellátott tengelyek esetében

               (III. melléklet – 6.2. és 8. pont)

                           6.

                        ábra

               Levegő/víz szétválasztó típusú felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel felszerelt felcsapódó víz elleni védőrendszer összeállítását bemutató ábra, kormányzott, saját kormányzású vagy nem kormányzott kerekekkel ellátott tengelyek esetében

                           7.

                        ábra

               A felcsapódó víz elleni védőberendezéseket (sárvédő, sárfogó, külső sárvédő perem) magában foglaló, felcsapódó víz elleni védőrendszer összeállítását bemutató ábra, tengelycsoport esetében, ahol az abroncsok közötti távolság nem haladja meg a 300 mm-t

                           8.

                        ábra

               Vizsgálóberendezés energiaelnyelő típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekhez

               (II. melléklet, 1. függelék)

                           9.

                        ábra

               Vizsgálóberendezés levegő/víz szétválasztó típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekhez

               (II. melléklet, 2. függelék)

            ”


title: A Bizottság 2006/70/EK irányelve ( 2006. augusztus 1. ) a  politikai közszereplők  fogalmát, valamint az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai követelményeit illetően a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról

text:
               4.8.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 214/29

      A BIZOTTSÁG 2006/70/EK IRÁNYELVE

   (2006. augusztus 1.)
   a „politikai közszereplők” fogalmát, valamint az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai követelményeit illetően a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 40. cikke (1) bekezdésének a), b) és d) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2005/60/EK irányelv értelmében a hatálya alá tartozó intézmények és személyek kötelesek egy másik tagállamban vagy harmadik országban lakóhellyel rendelkező, politikai közszereplőkkel folytatott ügyletek vagy üzleti kapcsolatok esetén – kockázatérzékenységi alapon – fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket hozni. A kockázatelemzés keretében helyénvaló lenne, ha az irányelv hatálya alá tartozó intézmények és személyek forrásai különösen azokra a termékekre és ügyletekre összpontosítanának, amelyek esetében magas pénzmosási kockázat áll fenn. A politikai közszereplők olyan személyek, akik fontos közfeladatokat látnak el, továbbá az ilyen személyek közvetlen hozzátartozói vagy akikkel közismerten közeli kapcsolatban állnak. Annak érdekében, hogy az ide tartozó személyek csoportjának meghatározásánál koherens legyen a politikai közszereplők fogalmának alkalmazása, elengedhetetlen az érintett országok közötti társadalmi, politikai és gazdasági eltérések figyelembe vétele.

               (2)

               A 2005/60/EK irányelv hatálya alá tartozó intézmények és személyek esetlegesen nem sorolják be az ügyfelet a politikai közszereplők egyik kategóriájába tartozóként sem, annak ellenére, hogy e tekintetben indokolt és megfelelő intézkedéseket hoztak. Ilyen körülmények között a tagállamoknak hatásköreik alkalmazása során a fenti irányelv vonatkozásában kellő figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy elkerüljék e személyek ilyen jellegű mulasztásért történő automatikus felelősségre vonását. A tagállamoknak figyelembe kell venniük az irányelvnek való megfelelés könnyítését egyaránt, azáltal hogy az érintett intézményeknek és személyeknek biztosítják a szükséges iránymutatásokat.

               (3)

               A nemzeti szintnél alacsonyabb szintű közfeladatokat rendszerint nem kell fontosnak tekinteni. Amennyiben azonban politikai közszereplésük a hasonló nemzeti szintű pozícióhoz kötött közszerepléshez hasonlítható, az irányelv hatálya alá tartozó intézményeknek és személyeknek – kockázatérzékenységi alapon – meg kell vizsgálniuk, hogy az ilyen közfeladatokat ellátó személyeket politikai közszereplőknek kell-e tekintetni.

               (4)

               A 2005/60/EK irányelv követelménye, amely szerint az irányelv hatálya alá tartozó intézményeknek és személyeknek azonosítaniuk kell a fontos közfeladatokat ellátó természetes személyekkel közeli kapcsolatban állókat, akkor alkalmazandó ha, nyilvánosan ismert a személlyel való viszony vagy az intézménynek, illetve a személynek oka van feltételezni a kapcsolat fennállását. Ennélfogva e feltétel ismerete nem feltételezi, hogy az irányelv hatálya alá tartozó intézmények és személyek aktív kutatást végeznek.

               (5)

               A politikai közszereplők fogalma alá tartozó személyeket a fontos közfeladatok ellátásának beszüntetését követően – egy minimális időszak közbeiktatásával – a továbbiakban nem kell ebbe a kategóriába sorolni.

               (6)

               Míg az általános ügyfél-átvilágítási eljárások alacsony kockázattal bíró helyzetekhez – kockázatérzékenységi alapon – történő hozzáigazítása megfelelő eszköznek bizonyul a 2005/60/EK irányelv értelmében, és tekintettel arra, hogy az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások másutt megfelelő ellenőrzéseket és egyensúlyokat követelnek a pénzmosásnak és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozására irányuló rendszerben, az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások alkalmazását meghatározott számú esetre kell korlátozni. Ezen esetekben továbbra is fennállnak az irányelv hatálya alá tartozó intézményekre és személyekre vonatkozó követelmények, amelyektől többek között az üzleti kapcsolatok folyamatos figyelemmel kísérését várják annak érdekében, hogy felderíthetők legyenek az olyan bonyolult vagy szokatlanul nagy ügyletek, amelyeknek nincs nyilvánvaló gazdasági vagy egyértelműen jogszerű céljuk.

               (7)

               A belföldi hatóságokat saját tagállamukban rendszerint alacsony kockázattal bíró ügyfélnek tekintik és a 2005/60/EK irányelv értelmében egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások tárgyát képezik. Mindamellett a közösségei intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, beleértve az Európai Központi Bankot (EKB), egyike sem igényelhet közvetlenül az irányelv alapján egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárást a „belföldi hatóság” kategória vagy az EKB esetén a „hitelintézet vagy pénzügyi szolgáltató” kategória keretében. Úgy tűnik viszont, hogy e jogalanyok a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében nem jelentenek magas kockázatot, és ennélfogva alacsony kockázattal bíró ügyfélnek tekinthetők és – feltéve, hogy teljesülnek a megfelelő feltételek – egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárásban részesülhetnek.

               (8)

               Ezen túlmenően alkalmazhatónak kell lenni az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárásoknak a 2005/60/EK irányelv szerinti pénzügyi szolgáltató fogalma alá nem tartozó pénzügyi tevékenységeket folytató jogalanyok esetében, akik azonban az irányelvnek megfelelően a nemzeti jog hatálya alá tartoznak és az azonosságukat, illetve a megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat, különösen a fokozott felügyeletet illetően megfelelnek az elegendő átláthatóság követelményének. Ide tartozhatnak az általános biztosítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások.

               (9)

               Lehetőséget kell adni az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások alkalmazására meghatározott körülmények esetén az olyan termékeknél és kapcsolódó ügyleteknél, ahol például az adott pénzügyi termék haszna rendszerint nem harmadik felek javára és csak hosszú távon realizálható, mint például bizonyos befektetési célú biztosítási kötvények vagy takarékszámlák, vagy ahol a pénzügyi termék tárgyi eszközök finanszírozására irányul: olyan lízing-megállapodás formájában, amelyben az alapul szolgáló eszköz jogcíme és a hasznok szedésének joga a lízingcégnél marad, vagy kisösszegű fogyasztói hitel formájában, feltéve, hogy az ügyleteket bankszámlákon bonyolítják és megfelelő küszöbérték alatt vannak. Az államilag ellenőrzött termékek, amelyek rendszerint egy meghatározott ügyféltípusra vonatkoznak, mint például a gyermekek javára szóló takarékszámlák, egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások alá kerülnek, még az összes feltétel nem teljesülése esetén is. Állami ellenőrzés alatt a pénzügyi piacok szokásos felügyeletét meghaladó tevékenység értendő, és nem értelmezhető az állam által közvetlenül kibocsátott fedezett termékekre, például az államkötvényre.

               (10)

               A tagállamoknak az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások alkalmazásának engedélyezése előtt értékelniük kell, hogy az érintett ügyfelek vagy termékek és kapcsolódó ügyletek a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében alacsony kockázatot jelentenek-e, különös figyelmet fordítva ezen ügyfelek valamennyi tevékenységére, illetve valamennyi olyan termék- vagy ügylettípusra, amelyek – természetüknél fogva – különösen alkalmasak arra, hogy a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljára felhasználják őket vagy visszaéljenek velük. Kockázati tényezőként és potenciálisan gyanúsnak kell különösen tekinteni az ügyfelek által tett valamennyi olyan kísérletet, ahol az alacsony kockázattal bíró termékek esetében megpróbálnak névtelenül vagy azonosságukat elrejtve fellépni.

               (11)

               A természetes vagy jogi személyek bizonyos körülmények között eseti vagy nagyon korlátozott alapon, egyéb nem pénzügyi tevékenységek kiegészítéseként folytathatnak pénzügyi tevékenységet, mint például a vendégeik számára valutaváltási szolgáltatást nyújtó szállodák. A 2005/60/EK irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára annak eldöntését, hogy az ilyen jellegű pénzügyi tevékenységek az irányelv hatálya alá tartoznak-e. A tevékenység eseti vagy nagyon korlátozott természetének értékelését az érintett vállalkozás ügyleteivel és árbevételével összefüggésben a mennyiségi küszöbértékre hivatkozva kell elvégezni. E küszöbértékeket az országok közötti különbségek figyelembe vétele érdekében nemzeti szinten, a pénzügyi tevékenység típusától függően kell meghatározni.

               (12)

               Ezen túlmenően pénzügyi tevékenységet eseti vagy nagyon korlátozott alapon folytató személy nem nyújthat a nyilvánosság számára teljes körű pénzügyi szolgáltatást, csak olyan szolgáltatásokat, amelyek fő üzleti tevékenysége teljesítményének javításához szükségesek. Amennyiben a 2005/60/EK irányelv hatálya alatti tevékenység a személy fő tevékenysége, nem nyújtható mentesség az eseti vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenységekre, kivéve az árukereskedőket illetően.

               (13)

               Néhány pénzügyi tevékenység, mint például a pénzváltás vagy készpénzátutalás, alkalmasabbak arra, hogy a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljára felhasználják őket vagy visszaéljenek velük. Ennélfogva szükséges annak biztosítása, hogy az ilyen vagy hasonló pénzügyi tevékenységek ne mentesüljenek a 2005/60/EK irányelv hatálya alól.

               (14)

               Rendelkezni kell arról, hogy a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatokat szükség esetén a lehető leggyorsabban vissza lehessen vonni.

               (15)

               A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a mentességről szóló határozatokkal nem élnek vissza a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljaiból. Különösen azon esetekben kell elkerülniük a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatok elfogadását, amikor a nemzeti hatóságok az üzleti kapcsolat figyelemmel kísérését biztosító (monitoring) vagy végrehajtó tevékenysége több tagállam közötti hatásköri átfedés eredményeként különleges nehézségeket okoz, mint például a pénzügyi szolgáltatások nyújtása a különböző tagállamokban lévő kikötők közötti szállítási szolgáltatást biztosító hajók fedélzetén.

               (16)

               Ezen irányelv alkalmazása nem sérti a terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendelet (2) és az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni Tálibánt illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazását.

               (17)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Tárgy
   Ezen irányelv a 2005/60/EK irányelvhez végrehajtási intézkedéseket állapít meg az alábbiakat illetően:

               1.

               a 2005/60/EK irányelv 3. cikkének (8) bekezdésében meghatározott politikai közszereplők kategóriájának technikai szempontjai;

               2.

               a fenti irányelv 11. cikkének (2) és (5) bekezdésében említettek értelmében technikai követelmények annak értékeléséhez, hogy az adott eset mennyiben jár alacsony kockázattal a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását illetően;

               3.

               technikai követelmények annak értékeléséhez, hogy a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerint igazolt-e, hogy a pénzügyi tevékenységgel alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon foglalkozó természetes vagy jogi személyekre nem alkalmazzák a fenti irányelvet.

         2. cikk
   Politikai közszereplők
   (1)   A 2005/60/EK irányelv 3. cikkének (8) bekezdése alkalmazásában „természetes személyek, akik fontos közfeladatokat látnak vagy láttak el” a következő személyek:

               a)

               államfők, kormányfők, miniszterek és miniszterhelyettesek vagy államtitkárok;

               b)

               országgyűlési képviselők;

               c)

               a legfelsőbb bíróságok, alkotmánybíróságok és magas rangú bírói testületek tagjai, akik döntései ellen – kivételes körülményektől eltekintve – rendszerint nem lehet fellebbezni;

               d)

               a számvevőszékek és a központi bankok igazgatósági tagjai;

               e)

               nagykövetek, ügyvivők és a fegyveres erők magas rangú tisztviselői;

               f)

               állami vállalkozások ügyviteli, igazgatási vagy felügyelő testületének tagjai.

         Az első albekezdése a)–f) pontjában megszabott kategóriák nem érvényesek a középvezetőkre vagy a beosztottakra.
   Az első albekezdés a)–e) pontjában meghatározott kategóriák adott esetben közösségi vagy nemzetközi szintű pozíciókra is kiterjednek.
   (2)   A 2005/60/EK irányelv 3. cikkének (8) bekezdése alkalmazásában „közvetlen hozzátartozóinak” számít:

               a)

               a házastárs;

               b)

               a nemzeti jogszabály alapján a házastárssal egyenrangú élettárs;

               c)

               a gyermekek és azok házastársai vagy élettársai;

               d)

               a szülők.

         (3)   A 2005/60/EK irányelv 3. cikkének (8) bekezdése alkalmazásában „közeli kapcsolatban álló személynek” számítanak az alábbi személyek:

               a)

               bármely természetes személy, aki az (1) bekezdésben említett személlyel közösen jogalanyok és társulás jellegű jogi megállapodások tényleges tulajdonosaként ismert vagy vele szoros üzleti kapcsolatban áll;

               b)

               bármely természetes személy, aki egyedüli tényleges tulajdonosa egy jogalanynak vagy társulás jellegű jogi megállapodásnak, amelyről tudott, hogy gyakorlatilag az (1) bekezdésben említett személy javára hozták létre.

         (4)   A fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedések – kockázatérzékenységi alapon – történő alkalmazásának sérelme nélkül amennyiben a személy legalább egy éve felhagyott az e cikk (1) bekezdése szerinti fontos közfeladatok ellátásával, a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett intézmények és személyek nem kötelesek őt a továbbiakban politikai közszereplőnek tekinteni.
   3. cikk
   Egyszerűsített ügyfél-átvilágítás
   (1)   A tagállamok a 2005/60/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában és e cikk (4) bekezdésének fenntartásával azokat az ügyfeleket, amelyek hatóságok vagy állami szervek és az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik, a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében alacsony kockázatot jelentőnek tekinthetik:

               a)

               az ügyfél közfeladatokat lát el az Európai Unióról szóló szerződés, a Közösségekről szóló szerződések vagy a Közösségek másodlagos joga értelmében;

               b)

               az ügyfél azonossága nyilvánosan hozzáférhető, átlátható és bizonyos;

               c)

               az ügyfél tevékenységei, valamint számviteli gyakorlatai átláthatók;

               d)

               vagy elszámoltatható az ügyfél a közösségi intézmények, illetve egy tagállam hatóságai felé, vagy olyan egyéb megfelelő ellenőrzési és kiegyensúlyozó eljárások léteznek, amelyek biztosítják az ügyfél tevékenységének ellenőrzését.

         (2)   A tagállamok a 2005/60/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában és e cikk (4) bekezdésének fenntartásával azokat az ügyfeleket, amelyek nem minősülnek hatóságnak vagy állami szervnek azonban az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik, a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében alacsony kockázatot jelentőnek tekinthetik:

               a)

               az ügyfél olyan jogi személy, aki olyan pénzügyi tevékenységeket folytat, amelyek nem esnek a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének hatálya alá, viszont a fenti irányelv 4. cikke szerint a nemzeti jogban kiterjesztették rájuk a fenti irányelvből eredő kötelezettségeket;

               b)

               az ügyfél azonossága nyilvánosan hozzáférhető, átlátható és bizonyos;

               c)

               az ügyfélnek a pénzügyi tevékenységek vállalásához kötelező engedélyre van szüksége a nemzeti jogszabályok szerint, ami elutasítható, amennyiben az illetékes hatóságok nem győződtek meg arról, hogy az ilyen jogalany üzleti tevékenységét ténylegesen vezető vagy a jövőben vezetővé váló személyek vagy a tényleges tulajdonos alkalmas és megfelelő személyek;

               d)

               az ügyfél a 2005/60/EK irányelv 37. cikkének (3) bekezdése értelmében az illetékes hatóságok felügyeletének tárgyát képezi az említett irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak és adott esetben a nemzeti jogszabályok értelmében további kötelezettségeknek való megfelelést illetően;

               e)

               az ügyfél részéről az a) pont szerinti kötelezettségeknek való meg nem felelés hatékony, arányos és visszatartó szankciókat von maga után, beleértve a megfelelő igazgatási intézkedések meghozásának vagy igazgatási szankciók alkalmazásának lehetőségét.

         Az első albekezdés a) pontjában említett jogi személy fogalma abban az esetben foglalja magában a leányvállalatokat, amennyiben azokra is kiterjesztették a 2005/60/EK irányelvben rögzített feltételeket.
   Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában az ügyfél tevékenységét az illetékes hatóságok felügyelik. Ezen összefüggésben felügyelet alatt a legnagyobb felügyeleti hatáskörrel bíró felügyeleti tevékenységtípus értendő, beleértve a helyszíni ellenőrzés végrehajtásának lehetőségét. Az ilyen vizsgálatok magukban kell, hogy foglalják a stratégiák, eljárások, könyvek és nyilvántartások áttekintését, továbbá a szúrópróbára is ki kell terjedniük.
   (3)   A tagállamok a 2005/60/EK irányelv 11. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában és e cikk (4) bekezdésének fenntartásával lehetővé tehetik az irányelv hatálya alá tartózó intézmények és személyek számára, hogy az alábbi feltételek mindegyikét teljesítő termékeket és az ilyen termékekre vonatkozó ügyleteket a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében alacsony kockázatot jelentőnek tekintsenek:

               a)

               a terméket írásba foglalt szerződés alapján állítják elő;

               b)

               a vonatkozó ügyleteket az ügyfélnek a 2005/60/EK irányelv hatálya alá tartozó hitelintézetnél vagy az irányelvben meghatározottaknak megfelelő feltételeket kiszabó harmadik országban lévő hitelintézetnél vezetett számláján keresztül hajtják végre;

               c)

               az érintett termék vagy arra vonatkozó ügylet névre szóló és természeténél fogva lehetővé teszi a 2005/60/EK irányelv 7. cikkének c) pontja kellő időben történő alkalmazását;

               d)

               előre meghatározott korlátot szabtak meg a termék maximális értékösszegét illetően;

               e)

               az érintett termékből vagy arra vonatkozó ügyletből nem származhat előny harmadik fél javára, kivéve halálozás, rokkantság, előre meghatározott előrehaladott kor elérése vagy hasonlók események alkalmával;

               f)

               az érintett termékek vagy arra vonatkozó ügyletek lehetővé teszik az eszközök pénzügyi eszközökbe vagy követelésekbe történő befektetését, beleértve a biztosításokat vagy egyéb feltételes követeléseket:

                           i.

                           az érintett termékből vagy arra vonatkozó ügyletből eredő haszon csak hosszútávon realizálható;

                           ii.

                           az érintett termék vagy arra vonatkozó ügylet nem használható fel biztosítékként;

                           iii.

                           a szerződéses kapcsolat tartama alatt nem kerül sor gyorsított kifizetésre, a joglemondási záradék alkalmazására vagy lejárat előtti visszaváltásra.

         Az első albekezdés d) pontjának alkalmazásában a 2005/60/EK irányelv 11. cikke (5) bekezdésének a) pontjában megszabott küszöbértékek hasonló jellegű biztosítási kötvények vagy megtakarítási termékek esetén alkalmazandók. A következő albekezdése sérelme nélkül a többi termék esetében a maximális összeg 15 000 EUR. A tagállamok azon termékek esetében alkalmazhatnak eltérést e küszöbértéktől, amelyek tárgyi eszközök finanszírozásához kötődnek, továbbá az eszköz jogcíme és haszna nem illeti meg az ügyfelet a szerződéses kapcsolat végéig, feltéve, hogy a tagállamok által az e típusú termékeket érintő ügyletekhez meghatározott küszöbértékek, függetlenül attól, hogy az ügyletet egyetlen műveletben vagy több – látszólag egymáshoz kapcsolódó – műveletben hajtják végre, éves szinten nem haladják meg a 15 000 EUR-t.
   A tagállamok eltérést alkalmazhatnak az első albekezdés e) és f) pontjától azon termékek esetében, amelyek sajátosságait közérdekű okból az illetékes nemzeti hatóságok határozzák meg, amelyeket közvetlen támogatás, vagy adókedvezmény formájában az állam meghatározott kedvezményben részesít, továbbá amelyek használatát e hatóságok ellenőrzik, feltéve, hogy a termékből eredő haszon csak hosszú távon realizálható, és hogy az első albekezdés d) pontjának alkalmazásában meghatározott küszöbérték kellően alacsony. Szükség esetén ezt a maximális összeget éves szinten is meg lehet határozni.
   (4)   Annak értékelése során, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben említett ügyfelek, illetve termékek és ügyletek alacsony kockázattal járnak-e a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását illetően, a tagállamok kötelesek különös figyelmet fordítani ezen ügyfelek valamennyi tevékenységére, illetve valamennyi olyan termék- vagy ügylettípusra, amelyek – természetüknél fogva – különösen alkalmasak arra, hogy a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljából felhasználják őket vagy visszaéljenek velük.
   A tagállamok nem tekinthetik úgy, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben említett ügyfelek, illetve termékek és ügyletek alacsony kockázattal járnak a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását illetően, amennyiben olyan információ áll rendelkezésre, amely arra enged következetni, hogy nem alacsony a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának kockázata.
   4. cikk
   Alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység
   (1)   A tagállamok a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában és e cikk (2) bekezdésének fenntartásával a pénzügyi tevékenységet folytató és az alábbi feltételek mindegyikét teljesítő természetes és jogi személyeket ezen irányelv 3. cikkének (1) vagy (2) bekezdése hatálya alá nem tartozónak tekinthetik:

               a)

               a pénzügyi tevékenység abszolút értékben korlátozott;

               b)

               a pénzügyi tevékenység ügyletenkénti alapon korlátozott;

               c)

               a pénzügyi tevékenység nem képez főtevékenységet;

               d)

               a pénzügyi tevékenység kiegészíti a főtevékenységet és közvetlenül kapcsolódik hozzá;

               e)

               a 2005/60/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése 3. pontjának e) alpontjában említett tevékenységek kivételével a főtevékenység nem tartozik az ezen irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett tevékenységek közé;

               f)

               a pénzügyi szolgáltatást csak a főtevékenység ügyfeleinek nyújtják és nem a nyilvánosságnak.

         Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a pénzügyi tevékenység teljes árbevétele nem haladhat meg egy megfelelően alacsony küszöbértéket. E küszöbértéket a pénzügyi tevékenység típusától függően nemzeti szinten határozzák meg.
   A tagállamok az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában ügyfelenként és egyedi ügyletenként maximális küszöbértéket alkalmaznak, függetlenül attól, hogy az ügyletet egyetlen műveletben vagy több – látszólag egymáshoz kapcsolódó – műveletben hajtják végre. E küszöbértéket a pénzügyi tevékenység típusától függően nemzeti szinten határozzák meg, mely elégségesen alacsony annak biztosítása érdekében, hogy a kérdéses ügylettípusok gyakorlati szempontból megvalósíthatatlan és hatástalan módszert jelentsenek a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása tekintetében, továbbá nem haladja meg az 1 000 EUR-t.
   A tagállamok az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában kötelesek előírni, hogy a pénzügyi tevékenység árbevétele nem haladhatja meg az érintett természetes vagy jogi személy teljes árbevételének 5 %-át.
   (2)   A pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása kockázatának a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában történő értékelése során a tagállamok különös figyelmet fordítanak valamennyi olyan pénzügyi tevékenységre, amely – természeténél fogva – különösen alkalmas arra, hogy a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljából felhasználják vagy visszaéljenek vele.
   A tagállamok nem tekinthetik úgy, hogy az (1) bekezdésben említett pénzügyi tevékenységek alacsony kockázattal járnak a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását illetően, amennyiben olyan információ áll rendelkezésre, amely arra enged következetni, hogy nem alacsony a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását illető kockázat.
   (3)   A 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi határozatnak indokolást kell tartalmaznia. A tagállamoknak rendelkezniük kell e határozat visszavonásának lehetőségéről, amennyiben megváltoznának a körülmények.
   (4)   A tagállamok kockázatalapúan figyelemmel kísérik vagy minden egyéb megfelelő intézkedést meghoznak annak biztosításához, hogy a 2005/60/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése által nyújtott mentességgel nem élnek vissza pénzmosást és terrorizmus finanszírozást esetlegesen elkövetők.
   5. cikk
   Átültetés
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. december 15-ig megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek szövegükben hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük, amikor hivatalosan kihirdetik őket. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   6. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   7. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 1-jén.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

      (2)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A legutóbb a 2006/379/EK határozattal (HL L 144., 2006.5.31., 21. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb a 674/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 116., 2006.4.29., 58. o.) módosított rendelet.