title: A Tanács 93/52/EGK irányelve (1993. június 24.) a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről szóló 89/556/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0052

Hivatalos Lap L 175 , 19/07/1993 o. 0021 - 0022 finn különkiadás fejezet 3 kötet 51 o. 0009  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 51 o. 0009

		A Tanács 93/52/EGK irányelve(1993. június 24.)a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről szóló 89/556/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK tanácsi irányelv [3] 1. cikke az egyes meghatározott technikákkal nyert embriókat kivonta az említett irányelv hatálya alól; mivel a zona pellucida-n való áthatolással járó technikák alá vont embriók akkor bocsáthatók kereskedelmi forgalomba vagy akkor hozhatók be, ha azok már e technikák igénybevétele előtt megfelelnek az említett irányelv követelményeinek és bizonyos kiegészítő biztosítékokat nyújtanak; mivel az in vitro megtermékenyítéssel nyert embriókat megfelelő biztosítékok nyújtása mellett szintén kereskedelmi forgalomba lehet bocsátani vagy be lehet hozni;mivel a kiegészítő biztosítékok a mellékletek módosítását teszik szükségessé, ami a 89/556/EGK irányelv 16. cikke alapján a Bizottság hatáskörébe tartozik;mivel az irányelvet egyéb pontokon is módosítani kell a petesejtek megtermékenyítésére használt sperma minősítésének tisztázása és a Közösség ragadós száj- és körömfájással kapcsolatos új politikájának figyelembevétele céljából,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 89/556/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:"(2) Ezen irányelvet nem kell alkalmazni a sejtmagátültetéssel nyert embriókra.";2. a 2. cikk a következő ponttal egészül ki:"g) "embrióelőállító munkacsoport";: olyan embriógyűjtő csoport, amelyet a vonatkozó mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő in vitro megtermékenyítés végzésére hatóságilag engedélyeztek.";3. a 3. cikk a) pontjának első albekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:"a) az embriók csak mesterséges termékenyítés vagy in vitro megtermékenyítés révén foganhattak olyan donor apaállat spermájától, amelyet az illetékes hatóság által sperma gyűjtésére, feldolgozására és tárolására engedélyezett spermagyűjtő központban vagy állomáson tartottak vagy a 88/407/EGK irányelvvel [4] összhangban hoztak be.";4. a 4. cikket el kell hagyni;5. az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"2a. Az embrióelőállító munkacsoport in vitro megtermékenyítéssel nyert embriókra vonatkozó engedélyét csak abban az esetben lehet megadni, ha ezen irányelv vonatkozó mellékletében előírt rendelkezéseket betartják, és ha az embrióelőállító munkacsoport megfelel az ezen irányelvben szereplő, további vonatkozó rendelkezéseknek, különösen e cikk (1) és (2) bekezdése rendelkezéseinek, amelyeket értelemszerűen kell alkalmazni.";6. a 9. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:"(3) A ragadós száj- és körömfájásra vonatkozó állat-egészségügyi rendelkezések (1) bekezdésnek megfelelő meghatározásakor figyelembe kell venni, hogy:- csak mélyhűtött embriók hozhatók be olyan harmadik országokból, amelyekben a ragadós száj- és körömfájás ellen vakcinázást folytatnak. Ezen embriókat a feladás előtt legalább 30 napon át engedélyezett körülmények között kell tárolni,- a donorállatoknak olyan gazdaságból kell származniuk, amelyben az embriógyűjtést megelőző 30 nap során egyetlen állatot sem vakcináztak ragadós száj- és körömfájás ellen, és amely nem áll semmilyen tilalmi vagy zárlati intézkedés hatálya alatt.";7. a 11., 12. és 13. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"11. cikkA 90/675/EGK irányelv [*] HL L 373., 1990.12.31., 1. o. A legutóbb az 1601/92/EGK rendelettel (HL L 173., 1992.6.27., 13. o.) módosított irányelv. által meghatározott elveket és szabályokat kell alkalmazni, különösen a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések végrehajtása, valamint az azt követő és védőintézkedések tekintetében."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek 1994. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. június 24-én.a Tanács részérőlaz elnökB. Westh[1] HL C 63., 1993.3.5., 11. o.[2] HL C 150., 1993.5.31.[3] HL L 302., 1989.10.19., 1. o. A 90/425/EGK irányelvvel (HL L 224., 1990.8.18., 29. o.) módosított irányelv.[4] HL L 194., 1988.7.22., 10. o. A legutóbb a 90/425/EGK irányelvvel (HL L 224., 1990.8.18., 29. o.) módosított irányelv--------------------------------------------------


title: A Tanács 98/46/EK irányelve (1998. június 24.) a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK irányelv A. mellékletének, D. melléklete I. fejezetének és F. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0046

Hivatalos Lap L 198 , 15/07/1998 o. 0022 - 0039

		A Tanács 98/46/EK irányelve(1998. június 24.)a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK irányelv A. mellékletének, D. melléklete I. fejezetének és F. mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel a szarvasmarhák és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára [2],tekintettel az Európai Parlament véleményére [3],mivel a 64/432/EGK irányelv 16. cikkében a Bizottságot felkérték arra, hogy tegyen javaslatot az említett irányelv A. mellékletének D. melléklete I. fejezetének és F. mellékletének módosítására vonatkozóan, különösen azoknak a technológiai fejlődéshez való hozzáigazítása tekintetében;mivel ugyanez a cikk előírja, hogy a Tanácsnak 1998. január 1-je előtt minősített többséggel döntést kell hoznia e javaslatokról;mivel az állománymenedzseléssel, az állatforgalom ellenőrzésével, az állatok azonosításával és az információkezeléssel kapcsolatos állat-egészségügyi igazgatási eljárások terén a legutóbbi időkben bekövetkezett, a járványvédelemmel összefüggő fejlődés szükségessé teszi a 64/432/EGK irányelv egyes mellékleteinek módosítását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 64/432/EGK irányelv A. melléklete, D. mellékletének I. fejezete és F. melléklete helyébe ennek az irányelvnek a mellékletei lépnek.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek legkésőbb 1999. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezen intézkedéseket, azokban hivatkozni kell ezen irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1998. június 24-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Cunningham[1] HL 121., 1964.7.29., 1977/64. A legutóbb a 97/12/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 109., 1997.4.25., 1. o.).[2] HL C 266., 1997.9.3., 4. o. és HL C 337., 1997.11.7., 1. o.[3] HL C 14., 1998.1.19., 58. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET"A. MELLÉKLETI. Hivatalosan gümőkórmentesnek nyilvánított szarvasmarha-állományE szakasz alkalmazásában: "szarvasmarhafélék": minden szarvasmarha, a kulturális vagy sporteseményeken részt vevő állatok kivételével.1. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben minősül hivatalosan gümőkórmentesnek, amennyiben:a) egy állat sem mutatja a tuberkulózis klinikai tüneteit;b) az összes hathetesnél idősebb állatnak legalább két negatív, a B. melléklettel összhangban elvégzett intradermális tuberkulinvizsgálat eredménnyel kell rendelkeznie, amelyek közül az elsőt hat hónappal a fertőzésnek az állatállományból való eltávolítását követően, a másodikat hat hónappal ezután végezték el, illetve ha az állományt kizárólag hivatalosan gümőkórmentesnek nyilvánított állományból származó egyedekből állították össze, az első vizsgálatot az összeállítást követően legalább 60 nappal kell elvégezni, a második vizsgálat elvégzésére pedig nincs szükség;c) a b) pontban említett első próba elvégzését követően hathetesnél idősebb szarvasmarhát nem hoztak be az állományba, hacsak nem vetették alá azokat a B. mellékletben foglaltaknak megfelelően elvégzett és elbírált, negatív eredményű intradermális tuberkulinpróbának vagy az állományba való bevitelük előtt 30 nappal, vagy azután 30 nappal; az utóbbi esetben az állato(ka)t fizikailag el kell különíteni az állomány többi állatától oly módon, hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek, amíg negatívnak nem bizonyultak.Az illetékes hatóság azonban nem feltétlenül követeli meg e próba elvégzését állatoknak a saját területén történő szállítása esetében akkor, ha az állat hivatalosan gümőkórtól mentes állományból származik, kivéve azokban a tagállamokban, ahol 1998. január 1-jén és a hatóságilag gümőkórtól mentes régió minősítés elnyeréséig az illetékes hatóság megkövetelte az ilyen próbák elvégzését a 14. cikkben említett hálózati rendszerben részt vevő állományok közötti állatmozgatások esetében.2. A szarvasmarha-állomány akkor tarthatja meg hivatalosan gümőkórmentes státuszát, amennyiben:a) az 1. pont a) és c) alpontjaiban részletezett feltételeknek továbbra is megfelel;b) a gazdaság területére érkező összes állat hivatalosan gümőkórmentes státuszú állományból származik;c) a gazdaság területén található összes egyedet, a gazdaságban született hathetesnél fiatalabb borjak kivételével, évenként esedékes rutin tuberkulin-vizsgálatnak vetik alá a B. mellékletnek megfelelően.Mindazonáltal egy tagállam illetékes hatósága az adott tagállam vagy annak egy olyan része esetében, ahol az összes szarvasmarha-állományra kiterjedő hivatalos gümőkór elleni védekezési program folyik, megváltoztathatja az ellenőrző vizsgálatok elvégzésének gyakoriságát, az alábbiak szerint:- ha a gümőkórral igazoltan fertőzött szarvasmarha-állományok százalékos aránya a két legutóbbi egyéves felülvizsgálati időszak átlagában – mindkét évben december 31-én meghatározva – nem haladja meg az adott területen tartott összes szarvasmarha-állomány 1 %-át, úgy az állományszintű ellenőrző vizsgálatok közötti időköz két évre növelhető, és az izolált járványügyi egységen belül tartott, hizlalásra szánt hímivarú állatok mentesíthetők a tuberkulinvizsgálat alól, feltéve hogy azok hatóságilag gümőkórtól mentes állományokból származnak, és hogy az illetékes hatóság garantálja, hogy a hizlalásra szánt hímivarú állatokat nem fogják tenyésztésre használni, hanem azok közvetlenül levágásra kerülnek,- ha a gümőkórral igazoltan fertőzött szarvasmarha-állományok százalékos aránya a két legutóbbi kétéves felülvizsgálati időszak átlagában – minden évben december 31-én meghatározva – nem haladja meg az adott területen tartott összes szarvasmarha-állomány 0,2 %-át, úgy az ellenőrző vizsgálatok közötti időköz 3 évre növelhető, és/vagy 24 hónapra növelhető az az életkor, amikor az állatokat alá kell vetni e vizsgálatoknak,- ha a gümőkórral igazoltan fertőzött szarvasmarha-állományok százalékos aránya a két legutóbbi hároméves felülvizsgálati időszak átlagában – minden évben december 31-én meghatározva – nem haladja meg az adott területen tartott összes szarvasmarha-állomány 0,1 %-át, úgy az ellenőrző vizsgálatok közötti időköz négy évre növelhető, vagy – a következő feltételek teljesülése esetén – az illetékes hatóság eltekinthet az állományok tuberkulinvizsgálatától:1. az állományba történő bevitele előtt az összes szarvasmarha-egyedet intradermális tuberkulin-vizsgálatnak vetik alá, melynek negatív eredményt kell hoznia;2. az összes levágott szarvasmarhát megvizsgálják gümőkóros elváltozások jelenlétére, és valamennyi ilyen jellegű elváltozást kórszövettani és bakteriológiai vizsgálatnak vetnek alá gümőkór kimutatása céljából.Az illetékes hatóság az adott tagállam vagy annak egy része tekintetében növelheti a tuberkulinvizsgálatok gyakoriságát, ha a betegség gyakorisága megnőtt.3A. A szarvasmarha-állomány hivatalosan gümőkórmentes státuszát fel kell függeszteni, ha:a) a 2. pontban részletezett feltételek már nem teljesülnek;vagyb) ha egy vagy több állategyedről úgy vélik, hogy pozitív reakciót adott egy tuberkulinpróbában, illetve ha a kórbonctani vizsgálat alapján gümőkór gyanúja merül fel.Ha egy állatot pozitívan reagálónak tekintenek, azt el kell távolítani az állományból, és le kell vágni. A pozitív reakciót adó állaton vagy a gümőkórra gyanús állaton a levágást követően megfelelő kórbonctani, laboratóriumi és járványügyi vizsgálatokat kell végezni. Az állomány minősítése az összes laboratóriumi vizsgálat befejezéséig felfüggesztve marad. Ha a gümőkór jelenléte nem igazolható, az állomány hatóságilag gümőkórtól mentes minősítése visszaállítható azt követően, hogy az összes hathetesnél idősebb állatot a reagáló állat(ok) állományból való eltávolítása után legalább 42 nappal megvizsgálták, és negatívnak találták;vagyc) az állományban a B. melléklet 32. pontja alapján meghatározatlan státuszú egyedek találhatók. Ebben az esetben az állomány státuszának felfüggesztését az állatok státuszának tisztázásáig fenn kell tartani. Az ilyen állatokat addig elkülönítve kell tartani az állomány többi állatától, ameddig azok helyzete – vagy egy 42 nap elteltével végzett újabb vizsgálat, vagy kórbonctani és laboratóriumi vizsgálat révén – nem tisztázódik;d) a c) alpontban meghatározott követelményektől eltérve azonban egy olyan tagállamban, ahol az illetékes hatóság a B. mellékletben leírt szimultán tuberkulinpróba alkalmazásával ellenőrző állományvizsgálatokat végez, és egy olyan állomány esetében, amelyben igazoltan reagáló állatokat már legalább három éve nem találtak, az illetékes hatóság határozhat úgy is, hogy nem korlátozza az állomány többi állatainak mozgását, feltéve hogy a kétes reakciót adó állatok helyzetét egy 42 nappal később elvégzett további próbával tisztázzák, és hogy az adott gazdaságból nem engednek a Közösségen belüli kereskedelembe bocsátani egyetlen állatot sem mindaddig, amíg a kétes reakciót adó összes állat helyzetét nem tisztázták. Ha e további próbában egyetlen állat is pozitív reakciót ad, illetve továbbra is kétes reakciót mutat, akkor a b) alpontban szereplő feltételeket kell alkalmazni. Ha a betegség jelenléte később megállapítást nyer, az utolsó negatív eredményű állományvizsgálat óta a gazdaságot elhagyó összes állatot fel kell kutatni és meg kell vizsgálni.3B. Az állomány hivatalosan gümőkórtól mentes minősítését vissza kell vonni, ha a gümőkór jelenlétét az M. bovis laboratóriumi vizsgálatokkal való izolálásával megállapítják.Az illetékes hatóság visszavonhatja e minősítést, ha:a) a 2. pontban részletezett feltételek már nem teljesülnek, vagyb) a kórbonctani vizsgálat során a gümőkór klasszikus elváltozásait észlelik, vagyc) egy járványügyi nyomozás a fertőzöttség valószínű voltát állapítja meg,d) vagy bármely más okból, amelyet a hatóság szükségesnek tart a szarvasmarhák gümőkórja elleni védekezés érdekében.Az illetékes hatóságnak ki kell nyomoznia és ellenőriznie kell minden olyan állományt, amelyet járványügyi szempontból a kérdéses állománnyal kapcsolatba hozhatónak tekintenek. Egy állomány hatóságilag gümőkórtól mentes minősítésének visszavonása mindaddig érvényben marad, amíg a telep és eszközök tisztítását és fertőtlenítését el nem végezték, és minden hathetesnél idősebb állat negatívan nem reagált legalább két egymást követő tuberkulinpróbában, amelyek közül az elsőt az utolsó pozitívan reagáló állat állományból való eltávolítása után nem kevesebb, mint 60 nappal, a másodikat pedig az utolsó pozitívan reagáló állat állományból való eltávolítása után nem kevesebb, mint négy hónappal és nem több, mint 12 hónappal végezték el.4. A 8. cikknek megfelelően szolgáltatott információk alapján egy tagállam vagy annak egy része a 17. cikkben meghatározott eljárással összhangban akkor nyilvánítható hivatalosan gümőkórtól mentesnek, ha az megfelel az alábbi feltételeknek:a) a gümőkórral igazoltan fertőzött szarvasmarha-állományok százalékos aránya hat éve folyamatosan nem haladta meg a 0,1 %-ot évente az összes állományra vetítve, és az állományok legalább 99,9 %-a hat éve folyamatosan hivatalosan gümőkórtól mentes minősítést ért el, amely utóbbi százalék kiszámítását minden naptári év december 31-én kell végezni;b) a 820/97/EK rendeletnek megfelelően létezik egy azonosítási rendszer, amely lehetővé teszi minden szarvasmarha származási és tranzitállományainak azonosítását;c) minden levágott szarvasmarhát hatósági vágás utáni vizsgálatnak vetnek alá;d) a hivatalosan gümőkórtól mentes minősítés felfüggesztésére és visszavonására vonatkozó eljárásokat betartják.5. A tagállam vagy annak egy része akkor tartja meg hivatalosan gümőkórtól mentes minősítését, ha a 4. a)–d) pontban szereplő feltételek továbbra is teljesülnek. Ha azonban egy hatóságilag gümőkórtól mentesnek elismert tagállamban vagy annak részében a gümőkórral kapcsolatos helyzet jelentős megváltozására van bizonyíték, a Bizottság a 17. cikkben meghatározott eljárással összhangban határozatot hozhat e minősítés felfüggesztéséről vagy visszavonásáról, amely addig tart, amíg a határozat követelményei nem teljesülnek.II. Hivatalosan brucellózismentes és brucellózismentes szarvasmarha-állományokE szakasz alkalmazásában szarvasmarhaféle minden szarvasmarhaféle, a hizlalásra szánt hímivarú állatok kivételével, feltéve hogy azok hivatalosan brucellózismentes állományokból származnak, és hogy az illetékes hatóság garantálja, hogy e hizlalásra szánt hímivarú állatokat nem fogják tenyésztési célra használni, és azok közvetlenül vágásra kerülnek.1. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben minősül hivatalosan brucellózismentesnek, amennyiben:a) nincs benne olyan szarvasmarhaféle, amelyet brucellózis ellen vakcináztak, kivéve az olyan nőivarú egyedeket, amelyeket legalább három évvel korábban vakcináztak;b) legalább hat hónapon át egy szarvasmarhaféle sem mutatja a brucellózis klinikai tüneteit;c) az összes 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhaegyedet alávetették a következőkben felsorolt, a C. mellékletnek megfelelően elvégzett vizsgálati módszerek valamelyikének, melynek eredménye negatív volt:i. a 10. pontban meghatározott két szerológiai próba, több mint három hónapos és kevesebb, mint 12 hónapos időközzel elvégezve;ii. három tejmintákkal végzett próba, három hónapos időközönként, amelyet legalább hat héttel később egy, a 10. pontban meghatározott szerológiai próba követ;d) az állományba bekerülő minden szarvasmarha hivatalosan brucellózismentes minősítésű állományból származik, és – a 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhák esetében – a C. mellékletben leírt eljárás szerint elvégzett szérumagglutinációs próbában 30 NE/ml-nél alacsonyabb brucellaagglutinációs titert mutatott, vagy negatív reakciót adott bármely más, a 17. cikkben szereplő eljárásnak megfelelően engedélyezett próbában az állományba való bevitelét megelőző 30 nap vagy az azt követő 30 nap során; az utóbbi esetben az állato(ka)t fizikailag el kell különíteni az állomány többi állatától oly módon, hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek, amíg negatívnak nem bizonyultak.2. A szarvasmarha-állomány akkor tarthatja meg hivatalosan gümőkórmentes státuszát, amennyiben:a) a következőkben felsorolt, a C. mellékletnek megfelelően elvégzett vizsgálati módszerek egyikét évente elvégzik negatív eredménnyel:i. háromgyűrűpróba, legalább három hónapos időközökkel elvégezve;ii. három tej-ELISA-vizsgálat, legalább három hónapos időközökkel elvégezve;iii. két tejgyűrűpróba legalább három hónapos időközzel, majd legalább hat héttel később egy, a 10. pontban említett szerológiai próba;iv. két tej-ELISA legalább három hónapos időközzel, majd legalább hat héttel később egy, a 10. pontban említett szerológiai próba;v. két-két, legalább három hónapos, de 12 hónapnál nem hosszabb időközzel végzett szerológiai próba.Mindazonáltal egy tagállam illetékes hatósága az adott tagállam vagy annak egy olyan része esetében, amely nem hivatalosan brucellózismentes, de ahol az összes szarvasmarha-állományra kiterjedő hivatalos brucellózis elleni védekezési program folyik, megváltoztathatja az ellenőrző vizsgálatok elvégzésének gyakoriságát az alábbiak szerint:- ahol a szarvasmarha-állományok kevesebb, mint 1 %-a fertőzött, elegendő lehet évente két gyűrűpróba, vagy két tej-ELISA elvégzése, legalább három hónapos időközökkel elvégezve vagy egy szerológiai próba,- ahol a szarvasmarha-állományok legalább 99,8 %-át legalább négy éve hivatalosan brucellózismentesnek ismerik el, a vizsgálatok közötti időköz két évre növelhető minden 12 hónaposnál idősebb állat vizsgálata esetén, illetve a vizsgálatot a 24 hónaposnál idősebb állatokra lehet korlátozni, ha az állományokat továbbra is évente vizsgálják. A vizsgálatokat a 10. pontban említett szerológiai próbák valamelyikének alkalmazásával kell végezni;b) az állományba bekerülő minden szarvasmarha hivatalosan brucellózismentes minősítésű állományból származik, és – a 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhák esetében – a C. mellékletben leírt eljárás szerint elvégzett szérumagglutinációs próbában 30 NE/ml-nél alacsonyabb brucellaagglutinációs titert mutatott vagy negatív reakciót adott bármely más, a 17. cikkben szereplő eljárásnak megfelelően engedélyezett próbában az állományba való bevitelét megelőző 30 nap vagy az azt követő 30 nap során; az utóbbi esetben az állato(ka)t fizikailag el kell különíteni az állomány többi állatától oly módon, hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek, amíg negatívnak nem bizonyultak.Mindazonáltal a b) pontban említett szérumagglutinációs próba elvégzése nem kötelező olyan tagállamokban, vagy a tagállamok területi egységében, ahol a brucellózissal fertőzött szarvasmarha-állományok százalékos aránya legalább két év óta nem haladja meg a 0,2 %-ot, és ahol az állat ugyanazon tagállamban vagy tagállamhoz tartozó területen található hivatalosan brucellózismentes szarvasmarha-állományból érkezik, és a szállítása során nem került kapcsolatba rosszabb egészségügyi státuszú állatokkal;c) eltérően a b) ponttól, egy brucellózismentes szarvasmarha-állományból érkező szarvasmarhaegyedeket csak abban az esetben lehet egy hivatalosan brucellózismentes szarvasmarha-állományba bevinni, ha azok legalább 18 hónaposak, és amennyiben brucellózis elleni vakcinázásban részesültek, azt több, mint egy évvel korábban végezték.Az ilyen állatoknak az állományba történő bevitelük előtti 30 napban 30 NE/ml alatti brucella-agglutinációs titert, a komplementkötési próbában, illetve a 17. cikkben meghatározott eljárás szerint jóváhagyott más próbában pedig negatív eredményt kellett adniuk.Amennyiben azonban egy brucellózismentes állományból érkező szarvasmarha-egyedet hivatalosan brucellózismentesnek minősített szarvasmarha-állományba visznek be, e rendelkezések alapján az utóbbi állományt az állat bekerülésének időpontjától számított két évig brucellózismentesnek kell tekinteni.3A. A szarvasmarha-állomány hivatalosan brucellózismentes státuszát fel kell függeszteni, ha:a) az 1. és 2. pontban részletezett feltételek már nem teljesülnek; vagyb) laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen vagy klinikai alapon egy vagy több szarvasmarha-brucellózisra gyanús, és a gyanús állatokat levágták vagy elkülönítették úgy, hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek.Ha az állatot levágták és az már nem áll rendelkezésre vizsgálat céljából, a felfüggesztés akkor vonható vissza, ha az állomány minden 12 hónapnál idősebb szarvasmarháján a C. mellékletnek megfelelően elvégzett két szérumagglutinációs próba 30 NE/ml alatti agglutinációs titert mutat. Az első próbát az állat eltávolítása után legalább 30 nappal kell elvégezni, a másodikat legalább 60 nappal később.Ha az állatot elkülönítették az állomány többi állatától, az alábbiakat követően vihető vissza az állományba, és az állomány minősítése az alábbiakat követően állítható vissza:a) 30 NE/ml alatti titert adó szérumagglutinációs próba és a komplementkötési próbában adott negatív eredmény, vagyb) negatív eredmény az e célra a 17. cikkben meghatározott eljárás szerint jóváhagyott bármely más próba-kombinációban.3B. Az állomány hivatalosan brucellózismentes minősítését vissza kell vonni, ha laboratóriumi vizsgálatokkal vagy járványügyi nyomozással a brucellafertőzöttség fennállását igazolták az állományban.Az állomány minősítése addig nem állítható vissza, ameddig a járványkitörés idején az állományban lévő összes szarvasmarhát le nem vágták, vagy amíg az állományt ellenőrző vizsgálatnak nem vetették alá, amelynek során minden 12 hónaposnál idősebb szarvasmarha negatív eredményt adott a 60 napos időközzel végzett két egymást követő próbában, amelyek közül az elsőt a pozitív állat(ok) állományból való eltávolítása után nem kevesebb, mint 30 nappal végezték el.A járványkitörés idején vemhes szarvasmarhák esetében a végső ellenőrzést legalább 21 nappal azután kell végezni, hogy a járványkitörés idején vemhes állatok közül az utolsó is megellett.4. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben minősül brucellózismentesnek, ha megfelel az 1. pont b) és c) alpontjában felsorolt feltételeknek, és ha a vakcinázást a következőképpen végezték:i. a nőivarú szarvasmarhákat:- hathónapos koruk előtt a 19-es törzset tartalmazó élő vakcinával oltották, vagy- 15 hónapos koruk előtt elölt 45/20 adjuváns vakcinával, amelyet hivatalosan megvizsgáltak és engedélyeztek,- más, a 17. cikkben meghatározott eljárás szerint engedélyezett vakcinákkal oltották;ii. 30 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhaegyedek, amelyeket a 19-es törzset tartalmazó élő vakcinával oltottak be, és a szérumagglutinációs teszt eredményeképpen ml-enként 30 NE-nél magasabb, de 80 NE-nél alacsonyabb agglutinációs értéket mutattak, feltéve hogy a komplementkötési próba eredménye a 12 hónappal korábban vakcinázott nőnemű egyedek esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden más esetben pedig 20 EGK egységnél alacsonyabb;5. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben tartja meg brucellózistól mentes minősítését, ha:i. azt alávetik a 2. pont a) alpontjában felsorolt vizsgálati módszerek valamelyikének;ii. az állományba bekerülő szarvasmarha-egyedek megfelelnek a 2. pont b) pontja követelményeinek; vagy- brucellózismentes státusszal rendelkező szarvasmarha-állományból érkeznek, valamint a 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhák esetében az állományba történő bekerülésük előtt 30 nappal ml-ként 30 NE-nél alacsonyabb agglutinációs értéket mutattak a szérumagglutinációs próbán, és negatív eredményt mutattak a komplementkötési próbában, amely teszteket a C. mellékletnek megfelelően folytattak le, vagy- brucellózismentes státusszal rendelkező szarvasmarha-állományból érkező, 30 hónaposnál fiatalabb szarvasmarha-egyedek, amelyeket a 19-es törzset tartalmazó élő vakcinával oltottak be, és a szérumagglutinációs próbában ml-ként 30 NE-nél magasabb, de 80 NE-nél alacsonyabb agglutinációs értéket mutattak, feltéve hogy a komplementkötési próba eredménye a 12 hónappal korábban vakcinázott nőnemű egyedek esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden más esetben pedig 20 EGK egységnél alacsonyabb.6A. Egy állomány brucellózismentes minősítését fel kell függeszteni, ha:a) az 4. és 5. pontban részletezett feltételek nem teljesülnek; vagyb) a laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen vagy klinikai alapon egy vagy több 30 hónaposnál idősebb szarvasmarha brucellózisra gyanús, és a gyanús állato(ka)t levágták vagy elkülönítették úgy, hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek.Amennyiben az állatot elkülönítették, abban az esetben kerülhet vissza az állományba, és az állomány státuszának visszaállítása akkor következhet be, ha az a későbbiekben 30 NE/ml alatti szérumagglutinációs eredményt mutat, és a komplementkötési próba eredménye negatív; mindkét tesztet a C. mellékletnek megfelelően kell elvégezni.Ha az állatotat levágták és azok már nem állnak rendelkezésre vizsgálat céljából, a felfüggesztés akkor vonható vissza, ha a gazdaság minden 12 hónapnál idősebb szarvasmarháján a C. mellékletnek megfelelően elvégzett két szérumagglutinációs próba 30 NE/ml alatti agglutinációs titert mutat. Az első próbát az állat eltávolítása után legalább 30 nappal kell elvégezni, a másodikat legalább 60 nappal később.Ha az előző két albekezdés szerint vizsgálandó állatok 30 hónaposnál fiatalabbak és azokat a 19-es törzset tartalmazó élő vakcinával oltották, abban az esetben tekinthetők negatívnak, ha a szérumagglutinációs próbában milliliterenként 30 NE-nél magasabb, de 80 NE-nél alacsonyabb agglutinációs értéket adnak, feltéve hogy a komplementkötési próbában a 12 hónapnál rövidebb ideje vakcinázott nőivarú állatok esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden más esetben pedig 20 EGK egységnél alacsonyabb értéket adnak.6B. Az állomány hatóságilag brucellózismentes minősítését vissza kell vonni, ha laboratóriumi vizsgálatokkal vagy járványügyi nyomozással a brucellafertőzöttség fennállását igazolták az állományban. Az állomány minősítése addig nem állítható vissza, ameddig a járványkitörés idején az állományban lévő összes szarvasmarhát le nem vágták, vagy amíg az állományt ellenőrző vizsgálatnak nem vetették alá, amelynek során minden 12 hónaposnál idősebb szarvasmarha negatív eredményt adott a 60 napos időközzel végzett két egymást követő próbában, amelyek közül az elsőt a pozitív állat(ok) állományból való eltávolítása után nem kevesebb, mint 30 nappal végezték el.Ha az előző bekezdésben említett összes vizsgálandó állat 30 hónaposnál fiatalabb, és azokat a 19-es törzset tartalmazó élő vakcinával oltották, abban az esetben tekinthetők negatívnak, ha brucella-titerük 30 NE-nél magasabb, de 80 NE-nél alacsonyabb, feltéve hogy a komplementkötési próbában a 12 hónapnál rövidebb ideje vakcinázott nőivarú állatok esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden más esetben pedig 20 EGK egységnél alacsonyabb értéket adnak.A járványkitörés idején vemhes szarvasmarhák esetében a végső ellenőrzést legalább 21 nappal azután kell végezni, hogy a járványkitörés idején vemhes állatok közül az utolsó is megellett.7. Egy tagállam vagy egy tagállam valamely régiója a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően akkor nyilvánítható hivatalosan brucellózismentesnek, ha megfelel a következő feltételeknek:a) legalább három éve nem fordult elő brucellafertőzés okozta vetélés, és nem jegyezték fel a B. abortus izolálását, és az állományok legalább 99,8 %-a öt éve folyamatosan, minden évben hivatalosan brucellózismentes minősítést ér el, amely százalékos arány kiszámítását minden naptári év december 31-én kell végezni. Abban az esetben azonban, ha az illetékes hatóság a teljes állomány levágásának módszerét alkalmazza a fenti számítás céljaira, figyelmen kívül kell hagyni azokat az izolált eseteket, amelyek a járványügyi nyomozás szerint állatoknak a tagállamon vagy a tagállam részén kívülről történő behozatalának tulajdoníthatók, és azokat az állományokat, amelyek hivatalosam brucellózismentes minősítését a betegség gyanúján kívüli okból függesztették fel vagy vonták vissza, feltéve hogy a nevezett esetek által érintett tagállam illetékes központi hatósága éves nyilvántartást készít, és azt a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően eljuttatja a Bizottsághoz, ésb) a 820/97/EK rendeletnek megfelelően létezik egy azonosítási rendszer, amely lehetővé teszi minden szarvasmarha származási és tranzitállományainak azonosítását;c) a vetéléssel járó esetek bejelentése kötelező, és azokat az illetékes hatóság kivizsgálja.8. Tekintettel a 9. pontra, egy hatóságilag brucellózismentesnek nyilvánított tagállam vagy annak régiója abban az esetben tarthatja meg e minősítését, ha:a) a 7. pont a) és b) alpontjában meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek, és a gyanítottan brucellózis miatt bekövetkezett vetélések bejelentése kötelező, és azokat az illetékes hatóság kivizsgálja;b) a minősítés elérését követő első öt év során évente megvizsgálták az összes 24 hónaposnál idősebb szarvasmarhát az állományok legalább 20 %-ában, és azok negatív eredményt adtak egy, a C. mellékletnek megfelelően elvégzett szerológiai próbában, illetve – tejelő állományok esetében – tejminták C. mellékletnek megfelelően végzett vizsgálatával;c) minden brucellózisfertőzésre gyanús szarvasmarhát bejelentenek az illetékes hatóságnak, és azt a brucellózisra irányuló hatósági járványügyi vizsgálatnak vetik alá, amely legalább két, vérmintákkal végzett és a komplementkötési próbát is magában foglaló szerológiai próbából, valamint megfelelő minták mikrobiológiai vizsgálatából áll;d) a gyanú fennállásának idején, amely addig tart, amíg a c) pontban előírt vizsgálatok negatív eredményt nem adnak, a fertőzésre gyanús szarvasmarha származási és tranzitállományai, valamint az azokkal járványtanilag kapcsolatba hozható állományok hivatalosan brucellózismentes minősítését fel kell függeszteni;e) brucellózis-járványeset továbbterjedése esetén minden szarvasmarhát levágtak. A többi fogékony állatfaj egyedeit megfelelő vizsgálatoknak kell alávetni, és a telepet és eszközöket meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell.9. A hivtalosan brucellózismentesnek nyilvánított tagállam vagy annak régiója köteles jelenteni a Bizottságnak minden egyes brucellóziseset előfordulását. Ha egy hivatalosan brucellózismentesnek elismert tagállamban vagy annak régiójában a brucellózist illetően jelentős változásra van bizonyíték, a Bizottság a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően javasolhatja e minősítés felfüggesztését vagy visszavonását mindaddig, amíg a határozat követelményei nem teljesülnek.10. A II. szakasz alkalmazásában a szerológiai teszt szérumagglutinációs próbát, pufferolt brucellaantigén-próbát, komplementkötési próbát, plazmaagglutinációs próbát, plazmával végzett gyűrűpróbát (ABR próba), mikroagglutinációs próbát vagy egyedi vérrel végzett ELISA-t jelent, a C. mellékletben leírtak szerint. A II. szakasz céljaira elfogadható bármely más, a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően jóváhagyott és a C. mellékletben leírt diagnosztikai próba is. A tejjel végzett próba a C. mellékletnek megfelelő tejgyűrűpróbát (ABR próba) vagy tej-ELISA-t jelent.D. MELLÉKLETI. FEJEZETHIVATALOSAN ENZOOTIÁS SZARVASMARHA-LEUKÓZISTÓL MENTESNEK MINŐSÍTETT ÁLLOMÁNYOK, TAGÁLLAMOK ÉS TERÜLETI EGYSÉGEKA. Hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes állománynak minősül az az állomány, amelyben:i. sem klinikai tünetek alapján, sem laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen nem mutatható ki az enzootiás szarvasmarha-leukózis egy esetének előfordulása sem, és a megelőző két évben sem fordult elő ilyen megbetegedés; ésii. az összes 24 hónaposnál idősebb állaton a megelőző 12 hónap során az e mellékletnek megfelelően két alkalommal, legalább négy hónapos időközzel elvégzett próbák eredménye negatív volt; vagyiii. megfelel a fenti i. pontban meghatározott követelményeknek és hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes tagállamban vagy területi egységen belül található.B. Egy állomány abban az esetben tarthatja meg a szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivatalosan mentes minősítését, ha:i. az A. szakasz i. pontjában meghatározott feltétel továbbra is fennáll;ii. bármely, az állományba behozott állat hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes állományból származik;iii. az összes 24 hónaposnál idősebb állaton a II. fejezetnek megfelelően, hároméves időközönként elvégzett próbák eredménye továbbra is negatív marad;iv. az állományba bevitt és egy harmadik országból származó tenyészállatok behozatala a 72/462/EGK irányelvnek megfelelően történt.C. Egy állomány hivatalosan leukózismentes státuszát abban az esetben kell felfüggeszteni, ha a B. pontban részletezett feltételek nem teljesülnek, vagy ha laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen vagy klinikai vizsgálatok alapján egy vagy több szarvasmarháról gyanítják, hogy szarvasmarhák enzootikus leukózisában szenved, és a gyanús állato(ka)t haladéktalanul levágják.D. A státusz felfüggesztése addig marad érvényben, amíg a következő követelmények nem teljesülnek:1. Ha egy szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivatalosan mentes állomány egyetlen egyede adott pozitív reakciót a II. fejezetben említett próbák egyikében, vagy ha egy állat fertőzöttségét más alapon gyanítják az állományban:i. a pozitív eredményt mutató állatot, tehén esetében annak borjait is, az állategészségügyi hatóságok felügyelete alatt levágás céljából eltávolították az állományból;ii. az állomány összes 12 hónaposnál idősebb állata negatív eredményt adott két (legalább 4 hónapos, de 12 hónapnál rövidebb időközzel elvégzett) szerológiai próbában, amelyeket a pozitív állat és esetleges utódainak az állományból való eltávolítása után legalább három hónappal a II. fejezetnek megfelelően végeztek el;iii. negatív eredménnyel járványügyi nyomozást végeztek, és a fertőzött állománnyal járványtanilag kapcsolatba hozható állományokat alávetették az ii. pontban foglalt intézkedéseknek.Mindazonáltal az illetékes hatóság eltekinthet valamely fertőzött tehén borjára vonatkozó levágási kötelezettségtől abban az esetben, ha azt az ellést követően elválasztották anyjától. Ebben az esetben a borjúnak meg kell felelnie a 2. iii. alpontban előírt követelményeknek.2. Ha egy szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivatalosan mentes állomány több, mint egy állata adott pozitív reakciót a II. fejezetben említett próbák egyikében, vagy ha egyéb alapon merül fel egy állományban több, mint egy állat fertőzöttségének gyanúja:i. bármely pozitív eredményt mutató állatot, tehenek esetében azok borjait is, az állategészségügyi hatóságok felügyelete alatt levágás céljából el kell távolítani az állományból;ii. az összes 12 hónaposnál idősebb állaton a II. fejezetnek megfelelően négy és 12 hónap közötti időközzel elvégzett két próbának negatív eredményt kell adnia;iii. az állomány összes többi egyedének, azonosítását követően, mindaddig a gazdaság területén kell maradnia, ameddig 24 hónapos korát el nem éri, és amíg azokat e kor elérése után a II. fejezetnek megfelelően meg nem vizsgálták, kivéve ha az illetékes hatóság engedélyezi, hogy az ilyen állatok hatósági felügyelet mellett közvetlenül vágásra kerüljenek;iv. járványügyi nyomozást végeztek negatív eredménnyel, és minden, a fertőzött állománnyal járványtanilag kapcsolatba hozható állományt alávetettek az ii. pontban meghatározott intézkedéseknek.Mindazonáltal az illetékes hatóság eltekinthet valamely fertőzött tehén borjára vonatkozó levágási kötelezettségtől abban az esetben, ha azt az ellést követően elválasztották anyjától. Ebben az esetben a borjúnak meg kell felelnie a 2. iii. alpontban előírt követelményeknek.E. A 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően és a 8. cikknek megfelelően szolgáltatott információk alapján egy tagállam vagy egy tagállam valamely része akkor tekinthető szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivatalosan mentesnek, ha:a) az A. bekezdésben szereplő összes feltétel teljesül, és a szarvasmarha-állományok legalább 99,8 %-a hivatalosan mentes szarvasmarhák enzootikus leukózisától;vagyb) a tagállam vagy a tagállam egy részének területén a legutóbbi három évben nem állapítottak meg szarvasmarhák enzootikus leukózisát, és a gyanítottan az EBL okozta daganatos elváltozások előfordulása bejelentési kötelezettség alá esik, és az ok megállapítása céljából vizsgálatokat végeznek, éstagállam esetében az állományok véletlenszerűen kiválasztott legalább 10 %-ában található összes 24 hónaposnál idősebb állat negatív eredményt mutatott az előző 24 hónap során a II. fejezetnek megfelelően elvégzett próbákban, vagytagállam részének esetében az összes 24 hónaposnál idősebb állatot megvizsgálták, és negatívnak találták a II. fejezetnek megfelelően egy, a II. fejezetben előírt próbában az előző 24 hónap során;vagyc) bármely más módszerrel 99 %-os bizonyossággal megállapították, hogy az állományok kevesebb, mint 0,2 %-a volt fertőzött.F. Valamely tagállam, vagy annak területi egysége akkor tarthatja meg hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes státuszát, amennyiben:a) az érintett tagállam vagy régió területén levágott összes állatot hatósági vágás utáni vizsgálatoknak vetették alá, amelynek során minden esetlegesen az EBL-vírus által okozott daganatot laboratóriumi vizsgálatra küldtek,b) a tagállam bejelent a Bizottságnak minden szarvasmarhák enzootikus leukózisa esetet, amely a régióban előfordul,c) a II. fejezetben előírt próbák bármelyikében pozitív eredményt adó összes állatot levágják, és azok állományai továbbra is korlátozás alá esnek mindaddig, amíg státuszukat a D. szakasznak megfelelően vissza nem állítják, ésd) minden kétévesnél idősebb állatot megvizsgáltak vagy a minősítés II. fejezet szerinti megadását követő első öt évben egyszer, vagy az első öt évben azt követően, hogy a státuszát megadták bármely más eljárás alapján, amely 99 %-os bizonyossággal tanúsítja, hogy az állományok kevesebb, mint 0,2 %-a volt fertőzött. Ha azonban egy tagállamban vagy egy tagállam régiójában már legalább három éve nem jegyeztek fel 10000 állományból egy állománynak megfelelő arányban szarvasmarha-enzootiás leukózis esetet, a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően határozat hozható az ellenőrző szerológiai vizsgálatok gyakoriságának csökkentéséről, feltéve hogy legalább az állományok évente véletlenszerűen kiválasztott 1 %-ában minden 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhát alávetettek a II. fejezetnek megfelelően elvégzett vizsgálatnak.G. Egy tagállam vagy tagállam részének hivatalosan szarvasmarha enzootikus leukózistól mentes státuszát a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően fel kell függeszteni, ha a fenti F. bekezdésnek megfelelően végzett vizsgálatok eredményeképpen egy hivatalosan szarvasmarha enzootikus leukózistól mentesnek elismert tagállamban vagy tagállam részében a szarvasmarha enzootikus leukózissal kapcsolatos helyzet jelentős megváltozására van bizonyíték.A hivatalosan szarvasmarha enzootikus leukózistól mentes státusz a 17. cikknek megfelelően akkor állítható vissza, ha teljesülnek az ugyanazon eljárással meghatározott kritériumok.F. MELLÉKLET1. minta+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. minta+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------II. MELLÉKLETKorrelációs táblázatTárgy | Hivatkozások a 97/12/EK irányelv mellékleteire | A mellékletekben szereplő rokon hivatkozási pontok az ezzel az irányelvvel módosított 97/12/EK irányelvre |2. cikk (meghatározások) | | |Gümőkór | | |Hivatalosan mentes állomány | A. I. 1., 2., 3. | A. I. 1., 2., 3A., 3B. pont |Hivatalosan mentes területi egység/tagállam | A. I. 4., 5., 6. | A. I. 4., 5. pont |Brucellózis | | |Hivatalosan mentes állomány | A. II. 1., 2., 3. | A. II. 1., 2., 3A., 3B. pont |Hivatalosan mentes területi egység | A. II. 7., 8., 9. | A. II. 7., 8., 9. pont |Hivatalosan mentes tagállam | A. II. 10., 11., 12. | A. II. 7., 8., 9. pont |Mentes állomány | A. II. 4., 5., 6. | A. II. 4., 5., 6A., 6B. pont |A teljes brucellózisfejezet vonatkozásában | | Új (10) bekezdés a vizsgálatokról |EBL | | |Hivatalosan mentes állomány | D. I. A., B. | D. I. A., B. |Hivatalosan mentes területi egység/tagállam | D. I. E., F., G. | D. I. E., F., G. |5. cikk (bizonyítvány) | | |5. cikk (1) bekezdése | F. | F. 1. és 2. minta |5. cikk (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése | F. | F. 1. és 2. minta |5. cikk (2) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése | F. | F. 1. és 2. minta |5. cikk (4) bekezdése | D. rész, F. melléklet | C. szakasz, F. melléklet, 1. és 2. minta |5. cikk (5) bekezdésének második mondat | F. melléklet (a D. szakaszt is beleértve) | F. melléklet, 1. és 2. minta (a C. szakaszt is beleértve) |5. cikk (5) bekezdésének harmadik mondat | F. melléklet | F. melléklet, 1. és 2. minta |--------------------------------------------------


title: A Bizottság második irányelve (1985. november 6.) a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről szóló 82/471/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985L0509

Hivatalos Lap L 314 , 23/11/1985 o. 0025 - 0026 finn különkiadás fejezet 3 kötet 19 o. 0207  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 39 o. 0025  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 19 o. 0207  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 39 o. 0025

		A Bizottság második irányelve(1985. november 6.)a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről szóló 82/471/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról(85/509/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 84/443/EGK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről szóló, 1982. június 30-i 82/471/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 6. cikkére,mivel a 82/471/EGK irányelv úgy rendelkezik, hogy melléklete tartalmát rendszeresen módosítani kell a tudományos és műszaki ismeretek fejlődése eredményeként;mivel felesleges megkövetelni, hogy az összetett takarmány címkéjén vagy csomagolásán az "L-glutamin sav gyártásából származó melléktermékek", vagy "L-lizin gyártásából származó melléktermékek" információ megjelenjen, mivel az e termékekre vonatkozó egyéb címkézési követelmények elégségesek ezek azonosítására;mivel egyes aminosavak vizsgálatai kimutatták, hogy e termékek megfelelnek a 82/471/EGK irányelv követelményeinek, és hogy ebből következően, bizonyos feltételekkel megengedhető a takarmányozásban való felhasználásuk;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 82/471/EGK irányelv melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1. cikknek legkésőbb 1986. június 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1985. november 6-án.a Bizottság részérőlFrans Andriessenalelnök[1] HL L 245., 1984.9.14., 21. o.[2] HL L 213., 1982.7.21., 8. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. A 2.3. "Aminosavak fermentálásával előállított melléktermékek" csoport "Különös rendelkezések" 7. oszlopában Az összetett takarmány címkéjén vagy csomagolásán feltüntetendő információkalatti első francia bekezdést el kell hagyni.2. Az "Aminosavak és sóik" 3. pont az alábbi termékekkel egészül ki:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Termékcsoport neve | Termék neve | Tápláló alkotórész megjelölése vagy a mikroorganizmus azonosítása | Tápanyagkivonat (részletezés, ha van) | Termékösszetétel jellemzői | Állatfajok | Különös rendelkezések || 3.7L-triptofán, ipari tisztaságú | (C8H5NH)-CH2 – CH(NH2)-COOH | – | L-triptofán: minimum 98 % | Minden állatfaj | A termék címkéjén vagy csomagolásán feltüntetendő információk: az "L–triptofán" név,L-triptofán- és nedvességtartalom. || 3.8DL-triptofán, ipari tisztaságú | (C8H5NH)-CH2 – CH(NH2)-COOH | – | DL-triptofán: minimum 98 % | Minden állatfaj | A termék címkéjén vagy csomagolásán feltüntetendő információk: a "DL–triptofán" név,DL-triptofán- és nedvességtartalom." |--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2007/34/EK irányelve ( 2007. június 14. ) a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó 70/157/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               15.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/49

      A BIZOTTSÁG 2007/34/EK IRÁNYELVE

   (2007. június 14.)
   a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó 70/157/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére,
   tekintettel a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelvre (2), és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 70/157/EGK irányelv a 70/156/EGK irányelvben meghatározott közösségi típus-jóváhagyási eljárással kapcsolatos külön irányelvek egyike. Ezért a 70/156/EGK irányelv járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó rendelkezései a 70/157/EGK irányelvre is vonatkoznak.

               (2)

               A 70/157/EGK irányelv hatálybalépése óta a gépjárművek zajhatárértékeit több alkalommal csökkentették, legutóbb 1995-ben. A legutóbbi csökkentés nem váltotta ki a várt hatást; a csökkentés után elvégzett vizsgálatok arra mutattak rá, hogy a mérési módszer ma már nem tükrözi a gépjárművek tényleges üzemi viszonyait. Ezért új vizsgálati programot kell bevezetni és a járműzajmérések során olyan feltételeket kell teremteni, amelyek jobban tükrözik a tényleges üzemi viszonyokat. Az új vizsgálati programot az 51. számú ENSZ-EGB előírás 02-es módosítássorozata (3) írja le.

               (3)

               Az átmeneti időszak alatt a jelenlegi és az új vizsgálati ciklust egyaránt alkalmazni kell a típusjóváhagyás során és mindkét vizsgálat eredményeiről jelentést kell benyújtani a Bizottságnak. Ez lehetővé teszi azt, hogy a Bizottság hozzájusson azokhoz a szükséges adatokhoz, amelyek alapján meg tudja állapítani a jelenlegi vizsgálati eljárást felváltó új mérési módszerhez tartozó határértékeket. A jelenlegi módszer továbbra is a típusjóváhagyás elnyeréséhez volna szükséges, az újat pedig ellenőrzési célra lehetne használni. Az átmeneti időszakot követően kizárólag az új mérési módszerhez igazított vizsgálati eljárásra van szükség a típusjóváhagyás elnyeréséhez.

               (4)

               Az 51. és 59. számú ENSZ-EGB előírások – amelyekhez a Közösség is csatlakozott – legutóbbi módosításainak figyelembevétele érdekében indokolt a 70/157/EGK irányelvnek az ezen előírások műszaki követelményeivel való összehangolása révén történő, a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása. Ez különösen azért fontos, hogy az EK-típusjóváhagyás átvegye az 51. számú ENSZ-EGB előírás által a gépjármű zajkibocsátásra vonatkozóan előírt kötelező ellenőrzési eljárást. Egyébként a műszaki fejlődés követése tekintetében az irányelv lemaradna az előírástól.

               (5)

               A 70/157/EGK irányelv 3. cikke alapján az irányelv által előírt intézkedések nem módosítják a 70/157/EGK irányelv I. mellékletének 5.2.2.1. és 5.2.2.5. pontjában meghatározott követelményeket. Tekintettel a mellékletek új szerkezetére, szükség van az említett pontokban megadott számozás és utalások módosítására. Az egyéb közösségi jogszabályok rendelkezéseivel való összefüggés meghatározása érdekében meg kell határozni a jelenlegi és az új számozás közötti korrelációt.

               (6)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   (1)   A 70/157/EGK irányelv a következőképpen módosul:

               a)

               az I. melléklet helyébe az ezen irányelv I. mellékletében szereplő szöveg lép;

               b)

               a II. melléklet helyébe az ezen irányelv II. mellékletében szereplő szöveg lép;

               c)

               a III. melléklet helyébe az ezen irányelv III. mellékletében szereplő szöveg lép;

               d)

               a IV. mellékletet el kell hagyni.

         (2)   A 70/157/EGK irányelv I. mellékletének 5.2.2.1. és 5.2.2.5. pontjára történő hivatkozásokat az ezen – az említett irányelv helyébe lépő – irányelv I. mellékletének 2.1 és 2.2 pontjára történő hivatkozásoknak kell tekinteni.
   2. cikk
   2008. július 6-tól2010. július 6-ig a típusjóváhagyásra váró gépjárműveket ellenőrzési célból az 51. számú ENSZ-EGB előírás 10. melléklete által meghatározott vizsgálatnak kell alávetni. A vizsgálat eredményeit az 51. számú ENSZ-EGB előírás 9. mellékletének megfelelően csatolni kell az ezen irányelv által módosított 70/157/EGK irányelv I. melléklete 1. és 2. függeléke által előírt dokumentumokhoz. Az érintett tagállamok megküldik az adatközlő lapokat a Bizottságnak. Ezek a kötelezettségek nem érintik a létező jóváhagyások ezen irányelvvel összhangban történő kiterjesztését. Az ellenőrzési eljárás céljából egy gépjárműt nem tekintenek új típusnak, amennyiben a gépjármű kizárólag az 51. számú ENSZ-EGB előírás 2.2.1. és 2.2.2. pontja tekintetében tér el.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2008. július 5-ig megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint a szóban forgó rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.
   E rendelkezéseket 2008. július 6-tól kell alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadnak.
   4. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2007. június 14-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 2006/96/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 81. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 42., 1970.2.23., 16. o. A legutóbb a 2006/96/EK irányelvvel módosított irányelv.

      (3)  HL L 137., 2007.5.30., 68. o.

      I. MELLÉKLET
      „
            I. MELLÉKLET
            A GÉPJÁRMŰTÍPUS ZAJSZINTJÉRE VONATKOZÓ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁST ILLETŐ RENDELKEZÉSEK
            1.   EGY JÁRMŰTÍPUS EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELME
            1.1.   A 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése szerint egy járműtípus megengedett zajszintjére vonatkozó EK-típus-jóváhagyási kérelmet a gyártónak kell előterjesztenie.
            1.2.   Az adatközlő lap mintája az 1. függelékben található.
            1.3.   A jármű gyártójának a típusjóváhagyásra benyújtott járműtípus egy példányát a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátania.
            1.4.   A műszaki szolgálat kérésére be kell mutatni a kipufogórendszer és egy legalább olyan hengerűrtartalommal és legnagyobb névleges teljesítménnyel rendelkező motor mintapéldányát, mint amilyen a típusjóváhagyásra benyújtott járműbe kerül beépítésre.
            2.   A MOZGÓ JÁRMŰ ZAJSZINTJE
            2.1.   Határértékek
            A III. melléklet rendelkezéseivel összhangban mért zajszint nem haladhatja meg a következő határértékeket:

                        Járműkategóriák

                        Értékek dB(A)-ban
                        (decibel (A))

                                    2.1.1.

                                    Személyszállító, a vezetőüléssel együtt legfeljebb 9 üléssel rendelkező járművek

                        74

                  2.1.2.   Személyszállító, a vezetőüléssel együtt több mint 9 üléssel rendelkező járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát, és amelyek:

                                    2.1.2.1.

                                    motorteljesítménye 150 kW-nál kisebb

                        78

                                    2.1.2.2.

                                    motorteljesítménye nem kisebb, mint 150 kW

                        80

                  2.1.3.   Személyszállító, a vezetőüléssel együtt több mint 9 üléssel rendelkező járművek; áruszállító járművek, amelyek:

                                    2.1.3.1.

                                    megengedett össztömege nem haladja meg a 2 tonnát

                        76

                                    2.1.3.2.

                                    megengedett össztömege meghaladja a 2 tonnát, de nem haladja meg a 3,5 tonnát

                        77

                  2.1.4.   Áruszállító járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát és amelyek

                                    2.1.4.1.

                                    motorteljesítménye 75 kW-nál kisebb

                        77

                                    2.1.4.2.

                                    motorteljesítménye nem kisebb, mint 75 kW, de 150 kW-nál kisebb

                        78

                                    2.1.4.3.

                                    motorteljesítménye nem kisebb, mint 150 kW

                        80

                  Azonban

                        —

                        a 2.1.1. és a 2.1.3. kategóriájú járműveknél a határértékek 1 dB(A)-val nagyobbak, ha közvetlen befecskendezésű dízelmotorral vannak felszerelve,

                        —

                        a 2 tonna feletti legnagyobb megengedett tömegű terepjáró járműveknél a határértékek 1 dB(A)-val nagyobbak, ha motorteljesítményük kisebb mint 150 kW, és 2 dB(A)-val nagyobbak, ha legalább 150 kW,

                        —

                        a 2.1.1. kategóriájú járműveknél, amelyek kézi működtetésű, négynél több előremeneti fokozattal rendelkező sebességváltóval vannak ellátva, és a legnagyobb motorteljesítmény meghaladja a 140 kW/t-t, valamint amelyek legnagyobb teljesítmény/legnagyobb tömeg aránya meghaladja a 75 kW/t értéket, a határérték 1 dB(A)-val nagyobb, amennyiben az a sebesség, amivel a jármű hátsó része áthalad a BB’ vonalon, harmadik fokozatban nagyobb, mint 61 km/h.

                  2.2.   Az eredmények értékelése
            2.2.1.   A mérőműszerekből adódó pontatlanságok figyelembevételével az egyes mérések alapján nyert értékeket 1 dB(A)-val kell csökkenteni.
            2.2.2.   A méréseket akkor lehet érvényesnek tekinteni, ha a jármű egyik oldalán egymás után végzett két mérés közötti eltérés haladja meg a 2 dB(A) értéket.
            2.2.3.   Vizsgálati eredménynek a legmagasabb mérési eredmény számít. Abban az esetben, ha ez az érték több mint 1 dB(A)-val meghaladja a vizsgált jármű kategóriájára megengedett legnagyobb zajszintet, akkor két további mérést kell végezni megfelelő mikrofonhelyzetnél. Az így kapott négy mérési eredményből háromnak a megengedett határértéken belül kell maradnia.
            3.   JELÖLÉSEK
            3.1.   A kipufogó- és szívórendszerek alkatrészein a rögzítő elemek és a csövek kivételével fel kell tüntetni az alábbiakat:
            3.1.1.   a rendszerek és alkatrészeik gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve;
            3.1.2.   a gyártó kereskedelmi jelölése.
            3.2.   E jelöléseknek tisztán olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lenniük, még a rendszernek a járműre történő felszerelése után is.
            4.   EGY JÁRMŰTÍPUS EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK MEGADÁSA
            4.1.   Ha a vonatkozó követelmények teljesülnek, az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése, illetve adott esetben (4) bekezdése értelmében meg kell adni.
            4.2.   Az EK-típusbizonyítvány mintája a 2. függelékben található.
            4.3.   Minden jóváhagyott járműtípusra típus-jóváhagyási számot kell kiadni a 70/156/EGK irányelv VII. mellékletének megfelelően. Ugyanaz a tagállam nem adhatja ki ugyanazt a számot több járműtípusra.
            5.   TÍPUSVÁLTOZÁSOK ÉS A JÓVÁHAGYÁSOK MÓDOSÍTÁSA
            5.1.   Az ezen irányelv szerint jóváhagyott típus változtatásainál a 70/156/EGK irányelv 5. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.
            6.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG
            6.1.   A gyártásmegfelelőség biztosítására a 70/156/EGK irányelv 10. cikkében megállapított követelményeknek megfelelő intézkedéseket kell meghozni.
            6.2.   Különleges előírások
            6.2.1.   A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2.3.5. pontjában említett vizsgálatok megegyeznek az 51. számú ENSZ-EGB rendelet VII. mellékletében előírt, ezen irányelv III. mellékletében említett vizsgálatokkal.
            6.2.2.   A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 3. pontja rendes körülmények között kétévenként egy vizsgálatot ír elő.

            1. függelék
            EK-jármű-típusjóváhagyás céljából a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozóan a 70/156/EGK tanácsi irányelv (1) I. melléklete alapján összeállított (…) számú adatközlő lap (a …/…/EK irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv)
            Az alábbi adatokat kell – értelemszerűen – tartalomjegyzékkel ellátva három példányban benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban és részletezettséggel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra hajtogatva kell benyújtani. Az esetleg mellékelt fényképeknek megfelelő részletességűeknek kell lenniük.
            Ha a rendszerek, alkatrészek vagy különálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, az azok teljesítményére vonatkozó információt is meg kell adni.
            0.   Általános adatok
            0.1.   Gyártmány (a gyártó cégneve):
            0.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek):
            0.3.   A típusazonosítás módja, ha az fel van tüntetve a járművön (b):
            0.3.1.   A jelölés helye:
            0.4.   A jármű kategóriája (c):
            0.5.   A gyártó neve és címe:
            0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:
            1.   A jármű általános szerkezeti jellemzői
            1.1.   Fényképek és/vagy rajzok egy reprezentatív járműről:
            1.3.3.   Meghajtott tengelyek (számuk, helyzetük, összekapcsolásuk módja):
            1.6.   A motor helye és elrendezése:
            2.   Tömegek és méretek (e) (kg és mm) (adott esetben hivatkozás a rajzokra)
            2.4.   A járműméretek mérettartományai (teljes)
            2.4.1.   Karosszéria nélküli alváznál:
            2.4.1.1.   Hosszúság (j):
            2.4.1.2.   Szélesség (k):
            2.4.2.   Alváz karosszériával
            2.4.2.1.   Hosszúság (j):
            2.4.2.2.   Szélesség (k):
            2.6.   A jármű tömege karosszériával és menetkész állapotban, vagy az alváz tömege vezetőfülkével, ha a gyártó nem szereli fel a karosszériát (alapfelszereléssel, hűtőközeggel, olajokkal, tüzelőanyaggal, szerszámokkal és pótkerékkel és a járművezetővel együtt) (o) (legnagyobb és legkisebb):
            3.   Motor (q)
            3.1.   Gyártó:
            3.1.1.   A gyártó motorkódja: (a motoron lévő jelölés vagy más azonosító jel szerint)
            3.2.   Belső égésű motor
            3.2.1.1.   Működési elv: külső gyújtású/kompressziós gyújtású/négyütemű/kétütemű (2)

            3.2.1.2.   A hengerek száma és elrendezése:
            3.2.1.2.3.   Gyújtási sorrend:
            3.2.1.3.   Motor-lökettérfogat (s): cm3

            3.2.1.8.   Legnagyobb teljesítmény (t): kW/ min–1 (a gyártó által megadott érték)
            3.2.4.   Üzemanyag-adagolás
            3.2.4.1.   Karburátorral/karburátorokkal: igen/nem (2)

            3.2.4.1.2.   Típus(ok):
            3.2.4.1.3.   Darabszám:
            3.2.4.2.   Üzemanyag-befecskendezés (csak kompressziós gyújtás): igen/nem (2)

            3.2.4.2.2.   Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás (2)

            3.2.4.2.4.   Fordulatszám-szabályozó
            3.2.4.2.4.1.   Típus:
            3.2.4.2.4.2.1.   Leszabályozási fordulatszám terhelés alatt min–1

            3.2.4.3.   Üzemanyag-befecskendezés (csak külső gyújtás): igen/nem (2)

            3.2.4.3.1.   Működési elv: szívócső (egyetlen vagy több ponton (2))/közvetlen befecskendezés/egyéb (pontosítsa) (2)

            3.2.8.   Szívórendszer
            3.2.8.4.2.   Levegőszűrő, rajzok: vagy
            3.2.8.4.2.1.   Gyártmány(ok):
            3.2.8.4.2.2.   Típus(ok):
            3.2.8.4.3.   Beszívási hangtompító, rajzok; vagy
            3.2.8.4.3.1.   Gyártmány(ok):
            3.2.8.4.3.2.   Típus(ok):
            3.2.9.   Kipufogórendszer
            3.2.9.2.   A kipufogórendszer leírása és/vagy rajzai:
            3.2.9.4.   Kipufogódob(ok):
            Elülső-, középső- és hátsódob vonatkozásában: szerkezet, típus, jelölés, ahol a külső zaj miatt szükséges: zajcsökkentő intézkedések a motorház és a motor vonatkozásában:
            3.2.9.5.   A kipufogócső helye:
            3.2.9.6.   Szálas anyagokat tartalmazó kipufogódob:
            3.2.12.2.1.   Katalizátor: igen/nem (3)

            3.2.12.2.1.1.   Katalizátorok és alkatrészek száma:
            3.3.   Elektromotor
            3.3.1.   Típus (tekercselés, gerjesztés):
            3.3.1.1.   Legnagyobb óránkénti teljesítmény: kW
            3.3.1.2.   Üzemi feszültség: V
            3.4.   Más motorok, hajtóművek és kombinációik (az ilyen motorok vagy hajtóművek műszaki jellemzői):
            4.   Erőátvitel (v)
            4.2.   Típus (mechanikus, hidraulikus, elektromos stb.):
            4.6.   Áttételi arányok

                        Sebességfokozat

                        Belső áttételi viszonyszám
                        (a sebességváltó kimenőtengely fordulatszáma a motorhoz viszonyítva)

                        Végső áttételi viszonyszám(ok)
                        (a sebességváltó kimenőtengely fordulatszáma a hajtott kerék fordulatszámához viszonyítva)

                        Összáttételi viszonyszám

                        Maximum CVT (4) esetén
                        1
                        2
                        3
                        …
                        Minimum CVT (4) esetén
                        Hátramenet

                  4.7.   A jármű legnagyobb sebessége (és a fokozatok adatai, amelyekben ezek elérhetők) (km/h) (w):
            6.   Felfüggesztés
            6.6.   Gumiabroncsok és kerekek
            6.6.2.   A gördülő sugarak felső és alsó határértékei
            6.6.2.1.   1. tengely:
            6.6.2.2.   2. tengely:
            6.6.2.3.   3. tengely:
            6.6.2.4.   4. tengely:
            stb.
            9.   Karosszéria (nem vonatkozik az M1 kategóriába tartozó gépjárművekre)
            9.1.   Karosszéria típusa:
            9.2.   Felhasznált anyagok és az összeszerelés módja:
            12.   Vegyes
            12.5.   Adatok a zajcsökkentést szolgáló, a motorhoz nem kapcsolódó bármely berendezésről (ha más pontban nem szerepel):
            További adatok terepjáró járművek esetén:
            1.3.   A tengelyek és kerekek száma:
            2.4.1.   Karosszéria nélküli alváznál:
            2.4.1.4.1.   A megközelítés szöge (na): … fok
            2.4.1.5.1.   Kiszállás szöge (nb): … fok
            2.4.1.6.   Szabad magasság (a 70/156/EGK irányelv II. melléklete A. szakaszának 4.5. pontja szerint)
            2.4.1.6.1.   a tengelyek között:
            2.4.1.6.2.   az első tengely(ek) alatt:
            2.4.1.6.3.   a hátsó tengely(ek) alatt:
            2.4.1.7.   Rámpaszög (nc): … fok
            2.4.2.   Alváz karosszériával
            2.4.2.4.1.   A megközelítés szöge (na): … fok
            2.4.2.5.1.   Kiszállás szöge (nb): … fok
            2.4.2.6.   Szabad magasság (a 70/156/EGK irányelv II. melléklete A. szakaszának 4.5. pontja szerint)
            2.4.2.6.1.   a tengelyek között:
            2.4.2.6.2.   az első tengely(ek) alatt:
            2.4.2.6.3.   a hátsó tengely(ek) alatt:
            2.4.2.7.   Rámpaszög (nc): … fok
            2.15.   Hegymeneti elindulási képesség (pótkocsi nélküli jármű): … %
            4.9.   Differenciálzár: igen/nem/választható (5)

            Dátum, ügyiratszám

            2. függelék
            MINTA
            EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY
            (Legnagyobb méret: A4 (210 × 297 mm))

               A hatóság pecsétjének helye

            Értesítés

                        —

                        típusjóváhagyásról (6)

                        —

                        típusjóváhagyás kiterjesztéséről (6)

                        —

                        típusjóváhagyás elutasításáról (6)

                        —

                        típusjóváhagyás visszavonásáról (6)

                  amely jármű/alkatrész/önálló műszaki egység típusára vonatkozik, tekintettel (6) a legutóbb a …/…/EK irányelvvel módosított …/…/EGK irányelvre.
            A típusjóváhagyás száma:
            A kiterjesztés indoka:
            I.   SZAKASZ
            0.1.   Gyártmány (a gyártó cégneve):
            0.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek):
            0.3.   A típusazonosítás módja, ha az fel van tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (6)
                (7)

            0.3.1.   A jelölés helye:
            0.4.   A jármű kategóriája (8):
            0.5.   A gyártó neve és címe:
            0.7.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EK-típus-jóváhagyási jelének felerősítési helye és módja:
            0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:
            II.   SZAKASZ
            1.   Esetleges kiegészítő adatok: lásd a függeléket
            2.   A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:
            3.   A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:
            4.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma:
            5.   (Esetleges) megjegyzések: lásd a függeléket
            6.   Hely:
            7.   Dátum:
            8.   Aláírás:
            9.   A jóváhagyó hatóságnál kívánságra hozzáférhető dokumentációk jegyzéke mellékelve van.

            Függelék a (…) számú EK-típusbizonyítványhoz
            a járművek …/…/EK irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv szerinti típusjóváhagyására vonatkozóan
            1.   Kiegészítő adatok:
            1.1.   Amennyiben szükséges, az 51. számú ENSZ-EGB előírás III. melléklete 3.1.2.3.2.3. pontja által szabályozott gépjárművek jegyzéke:
            1.2.   Motor
            1.2.1.   Gyártó:
            1.2.2.   Típus:
            1.2.3.   Modell:
            1.2.4.   Legnagyobb névleges teljesítmény … kW/ … min–1

            1.3.   Erőátvitel: Nem automata/automata sebességváltó (9)

            1.3.1   Sebességfokozatok száma:
            1.4.   Felszerelés
            1.4.1   Kipufogódob
            1.4.1.1.   Gyártó:
            1.4.1.2.   Modell:
            1.4.1.3.   Típus: … az alább megadott rajznak megfelelően:
            1.4.2   Beszívási hangtompító
            1.4.2.1.   Gyártó:
            1.4.2.2.   Modell:
            1.4.2.3.   Típus: … az alább megadott rajznak megfelelően:
            1.5.   A gumiabroncs mérete,
            1.5.1.   A típus-jóváhagyási vizsgálathoz használt gumiabroncstípus leírása:
            1.6.   Mérések
            1.6.1.   Mozgó jármű zajszintje:

                        Mérési eredmények

                        Bal oldal
                        dB(A) (10)

                        Jobb oldal
                        dB(A) (10)

                        Sebességváltó kar helyzete

                        1. mérés

                        2. mérés

                        3. mérés

                        4. mérés

                        Vizsgálati eredmény: … dB(A)/E (11)

                  1.6.2.   Álló jármű zajszintje:

                        Mérési eredmények

                        dB(A)

                        Motor

                        1. mérés

                        2. mérés

                        3. mérés

                        Vizsgálati eredmény: … dB(A)/E (12)

                  1.6.3.   A sűrített levegő zajának mérése:

                        Mérési eredmények

                        Bal oldal
                        dB(A) (13)

                        Jobb oldal
                        dB(A) (13)

                        1. mérés

                        2. mérés

                        3. mérés

                        4. mérés

                        Vizsgálati eredmény: … dB(A)

                  5.   Észrevételek:
         ”

         (1)  Az ezen az adatközlő lapon alkalmazott tételszámok és lábjegyzetek megfelelnek a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében alkalmazottaknak. Az ezen irányelvre nem vonatkozó tételek itt nem szerepelnek.

         (2)  A nem megfelelő rész törlendő.

         (3)  A nem megfelelő rész törlendő.

         (4)  Folyamatosan változtatható áttétel.

         (5)  A nem megfelelő rész törlendő.

         (6)  A nem megfelelő rész törlendő.

         (7)  Amennyiben a típusazonosítás eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem lényegesek az ehhez a típusbizonyítványhoz tartozó jármű, részegység vagy önálló műszaki egység leírásához, akkor az ilyen karakterek a dokumentációban a »?« jelzéssel jelenítendők meg (pl.: ABC??123???).

         (8)  A 70/156/EGK irányelv IIA. mellékletében foglaltak szerint.

         (9)  A nem megfelelő rész törlendő.

         (10)  A melléklet 2.2.1. pontjának rendelkezéseivel összhangban a mérési értékek 1 dB (A)-val cökkentve vannak megadva.

         (11)  Az »E« jelzés arra utal, hogy a méréseket ezzel az irányelvvel összhangban végezték el.

         (12)  Az »E« jelzés arra utal, hogy a méréseket ezzel az irányelvvel összhangban végezték el.

         (13)  Az I. melléklet 2.2.1. pontjának rendelkezéseivel összhangban a mérési értékek 1 dB (A)-val csökkentve vannak megadva.

      II. MELLÉKLET
      „
            II. MELLÉKLET
            A KIPUFOGÓRENDSZEREK MINT ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉGEK EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁRA (CSERE-KIPUFOGÓRENDSZEREK) VONATKOZÓ IGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK
            1.   AZ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM
            1.1.   A 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése szerint a csereként beépíthető kipufogórendszer vagy annak alkatrésze önálló műszaki egységként történő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmet a járműgyártónak vagy az illető önálló szerelési egység gyártójának kell benyújtania.
            1.2.   Az adatközlő lap mintája az 1. függelékben található.
            1.3.   A hatáskörrel rendelkező műszaki szolgálat kérésére a kérelmezőnek csatolnia kell a következőket:
            1.3.1.   annak a rendszernek két mintapéldánya, amire az EK-típusjóváhagyást kérték,
            1.3.2.   egy eredeti kipufogórendszer, amelyet eredetileg szereltek a járműre a jármű típusjóváhagyásakor,
            1.3.3.   a típust reprezentáló jármű egy példánya, amelyre a rendszert fel kívánják szerelni, és amely teljesíti az 51. számú ENSZ-EGB előírás 7. melléklete 4.1. pontjának ezen irányelv III. mellékletében említett követelményeit;
            1.3.4.   egy önálló motor, amely megfelel a fentiekben leírt járműtípusnak.
            2.   JELÖLÉSEK
            2.4.1.   A csere-kipufogórendszernek vagy alkatrészeinek a rögzítőelemek és -csövek kivételével viselniük kell az alábbiakat:
            2.4.1.1.   a csere-kipufogórendszer és alkatrészei gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve,
            2.4.1.2.   a gyártó kereskedelmi jelölése.
            2.4.2.   E jelöléseknek tisztán olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lenniük, még a rendszernek a járműre történő felszerelése után is.
            3.   AZ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSA
            3.1.   Ha a vonatkozó követelmények teljesülnek, az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikke (3) bekezdésének és adott esetben 4. cikke (4) bekezdésének értelmében meg kell adni.
            3.2.   Az EK-típusbizonyítvány mintája a 2. függelékben található.
            3.3.   Minden önálló műszaki egységként jóváhagyott, csereként beépíthető kipufogórendszerre vagy annak alkatrésze típusára a 70/156/EGK irányelv VII. melléklete szerint típus-jóváhagyási számot kell kiadni; a típus-jóváhagyási szám 3. szakasza tartalmazza annak az utolsó módosító irányelvnek a számát, amely a jármű típus-jóváhagyásának időpontjában hatályban volt. Ugyanaz a tagállam nem adhat ki azonos számot egyetlen más csereként beépíthető kipufogórendszer vagy annak alkatrésze típusára sem.
            4.   AZ EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JEL
            4.1.   Minden egyes, a jóváhagyott típusnak megfelelő, csereként beépíthető kipufogórendszeren vagy annak alkatrészén – a rögzítő elemek és csövek kivételével – fel kell tüntetni az EK-típus-jóváhagyási jelet.
            4.2.   Az EK- típus-jóváhagyási jel egy »e« betűt körülvevő négyzetből áll, amelyben az »e« betűt annak a tagállamnak a száma követi, amely a típusjóváhagyást kiadta:

                        »1« Németország esetében

                        »2« Franciaország esetében

                        »3« Olaszország esetében

                        »4« Hollandia esetében

                        »5« Svédország esetében

                        »6« Belgium esetében

                        »7« Magyarország esetében

                        »8« a Cseh Köztársaság esetében

                        »9« Spanyolország esetében

                        »11« az Egyesült Királyság esetében

                        »12« Ausztria esetében

                        »13« Luxemburg esetében

                        »17« Finnország esetében

                        »18« Dánia esetében

                        »19« Románia esetében

                        »20« Lengyelország esetében

                        »21« Portugália esetében

                        »23« Görögország esetében

                        »24« Írország esetében

                        »26« Szlovénia esetében

                        »27« Szlovákia esetében

                        »29« Észtország esetében

                        »32« Lettország esetében

                        »34« Bulgária esetében

                        »36« Litvánia esetében

                        »49« Ciprus esetében

                        »50« Málta esetében

                  A típus-jóváhagyási jel tartalmazza továbbá a négyzet közelében elhelyezkedő, a típus-jóváhagyási szám 4. szakaszában feltüntetett, a 70/156/EGK irányelv VII. mellékletében említett »alap-jóváhagyási számot« is, amely előtt az a két szám található, amelyek a 70/157/EGK tanácsi irányelv olyan utolsó nagyobb műszaki módosításának sorozatszámát jelölik, amely az EK-típusjóváhagyás kiadásának időpontjában hatályban volt. A 70/157/EGK irányelv sorozatszáma 00; a 77/212/EGK irányelv sorozatszáma 01; a 84/424/EGK irányelv sorozatszáma 02; a 92/97/EGK irányelv és ezen irányelv sorozatszáma 03. A »03« sorozatszám az 59. számú ENSZ-EGB előírás módosításai 00 sorozatának műszaki követelményeit is tartalmazza.
            4.3.   A jelnek a csereként beépített kipufogórendszeren vagy alkatrészén a járműre történő felszerelést követően is tisztán olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lennie.
            4.4.   Az EK-típus-jóváhagyási jelre egy példa a 3. függelékben található.
            5.   TÍPUSMÓDOSÍTÁS ÉS A JÓVÁHAGYÁSOK MÓDOSÍTÁSAI
            5.1.   Az ezen irányelv szerint jóváhagyott típus változtatásainál a 70/156/EGK irányelv 5. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.
            6.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG
            6.1.   A gyártásmegfelelőség biztosítására szolgáló intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 10. cikke szerint kell meghozni.
            6.2.   Különleges előírások:
            6.2.1.   A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2.3.5. pontjában említett vizsgálatok megegyeznek az ezen irányelv III. mellékletében említett 59. számú ENSZ-EGB rendelet 5. mellékletében előírt vizsgálatokkal.
            6.2.2.   A 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 3. pontja rendes körülmények között kétévenként egy vizsgálatot ír elő.

            1. függelék
            A gépjárművek kipufogórendszereinek önálló műszaki egységként történő jóváhagyására vonatkozóan összeállított (…) számú adatközlő lap (a …/…/EK irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelv)
            Az alábbi adatokat kell – értelemszerűen – tartalomjegyzékkel ellátva három példányban benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban és részletezettséggel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra hajtogatva kell benyújtani. Az esetleg mellékelt fényképeknek megfelelő részletességűeknek kell lenniük.
            Ha a rendszerek, alkatrészek vagy különálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, az azok teljesítményére vonatkozó információt is meg kell adni.
            0.   Általános adatok
            0.1.   Gyártmány (a gyártó cég neve):
            0.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek):
            0.5.   A gyártó neve és címe:
            0.7.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EK-típus-jóváhagyási jelének felerősítési helye és módja:
            0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:
            1.   Annak a gépjárműnek a leírása, amelyhez a berendezést szánják (amennyiben a berendezés több járműtípusba való beszerelésre is alkalmas, akkor az ebben a pontban kért információt minden típusra vonatkozóan meg kell adni)
            1.1.   Gyártmány (a gyártó cégneve):
            1.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek):
            1.3.   A típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön:
            1.4.   A jármű kategóriája:
            1.5.   EK-típus-jóváhagyási szám a zajszint vonatkozásában:
            1.6.   Az EK-típus-jóváhagyási bizonyítvány 1.1. és 1.5. pontjában a gépjárművel kapcsolatban említett összes adat (ezen irányelv I. mellékletének 2. függeléke):
            2.   A berendezés leírása
            2.1.   A csere-kipufogórendszer leírása minden alkatrész relatív helyzetének feltüntetésével és a beszerelésre vonatkozó utasítások megadásával:
            2.2.   Az egyes alkatrészek részletes rajza könnyű megtalálásuk és azonosításuk érdekében, valamint a felhasznált anyagok megadása. Ezeken a rajzokon meg kell jelölni az EK-típus-jóváhagyási jel elhelyezésére javasolt helyet:
            Dátum, ügyiratszám

            2. függelék
            MINTA
            EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY
            (Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

               A hatóság pecsétjének helye

            Értesítés

                        —

                        típusjóváhagyásról (1)

                        —

                        típusjóváhagyás kiterjesztéséről (1)

                        —

                        típusjóváhagyás elutasításáról (1)

                        —

                        típusjóváhagyás visszavonásáról (1)

                  amely jármű/alkatrész/önálló műszaki egység (1) típusára vonatkozik, tekintettel a legutóbb a …/…/EK irányelvvel módosított …/…/EGK irányelvre.
            A típusjóváhagyás száma:
            A kiterjesztés indoka:
            I.   SZAKASZ
            0.1.   Gyártmány (a gyártó cégneve):
            0.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek):
            0.3.   A típusazonosítás módja, ha az fel van tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (1)
                (2):
            0.3.1.   A jelölés helye:
            0.4.   A jármű kategóriája (3):
            0.5.   A gyártó neve és címe:
            0.7.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EK-típus-jóváhagyási jelének felerősítési helye és módja:
            0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:
            II.   SZAKASZ
            1.   Esetleges kiegészítő adatok: lásd a függeléket
            2.   A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:
            3.   A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:
            4.   A vizsgálatról szóló jelentés száma:
            5.   (Esetleges) megjegyzések: lásd a függeléket
            6.   Hely:
            7.   Dátum:
            8.   Aláírás:
            9.   A jóváhagyó hatóságnál kívánságra hozzáférhető dokumentációk jegyzéke mellékelve van.

            Függelék a (…) számú EK-típusbizonyítványhoz
            a gépjárművek kipufogórendszereinek önálló műszaki egységként történő jóváhagyására vonatkozóan, tekintettel a …/…/EK irányelvvel módosított 70/157/EGK irányelvre
            1.   Kiegészítő adatok
            1.1.   Az önálló műszaki egység alkotórészei:
            1.2.   Azon járműtípus(ok) gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve, amelyekbe beszerelik a kipufogódobot (4)

            1.3.   Járműtípus(ok) és jóváhagyási számuk/számaik:
            1.4.   Motor
            1.4.1.   Típus (külső gyújtás, dízel):
            1.4.2.   Munkaciklusok: kétütemű vagy négyütemű
            1.4.3.   Teljes hengerűrtartalom:
            1.4.4.   Legnagyobb névleges motorteljesítmény … kW/min–1

            1.5.   Áttételi arányok száma:
            1.6.   Alkalmazott áttételi arányok:
            1.7.   Hajtótengely arány(ok):
            1.8.   Zajszint értékek:

                        mozgó jármű: … dB (A) … km/h sebességnél gyorsulás előtt,

                        álló jármű dB (A), … min–1 értéknél

                  1.9.   A kipufogógáz-ellennyomás értéke:
            1.10.   Korlátozások a használat vagy a beszerelési követelmények vonatkozásában:
            2.   Megjegyzések:

            3. függelék
            Az EK-típus-jóváhagyási jel mintája

            Az ábrázolt EK-típus-jóváhagyási jelet viselő kipufogórendszert vagy annak alkatrészét a 92/97/EGK irányelv (03) szerint Spanyolországban (e9) a 0148 alap-jóváhagyási számon hagyták jóvá.
            A számok csak példaként szerepelnek.
         ”

         (1)  A nem megfelelő rész törlendő.

         (2)  Amennyiben a típusazonosítás eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem lényegesek az ehhez a típusbizonyítványhoz tartozó jármű, részegység vagy önálló műszaki egység leírásához, akkor az ilyen karakterek a dokumentációban a »?« jelzéssel jelenítendők meg (pl.: ABC??123???).

         (3)  A 70/156/EGK irányelv IIA. mellékletében foglaltak szerint.

         (4)  Amennyiben több típusról van szó, az 1.3. ponttól az 1.10. pontig bezárólag minden típusra vonatkozóan meg kell adni az adatokat.

      III. MELLÉKLET

            „III. MELLÉKLET

                        1.

                        A műszaki követelmények megegyeznek az alábbi pontokban előírtakkal:

                                    a)

                                    az 51. (1) számú ENSZ-EGB előírás 2., 6.1., 6.2.1. és 6.3. pontja, valamint 3–10. mellékletei;

                                    b)

                                    az 59. (2) számú ENSZ-EGB előírás 2. és 6. pontja, valamint 3–5. mellékletei.

                        2.

                        Az 1. pont rendelkezéseinek alkalmazása érdekében az alábbiakat kell alkalmazni:

                                    a)

                                    »terheletlen jármű«: olyan jármű, amelynek a tömegét az ezen irányelv I. melléklete 1. függelékének 2.6. pontja határozza meg, járművezető nélkül;

                                    b)

                                    »értesítés«: az I. és II. melléklet 2. függelékében meghatározott típus-jóváhagyási bizonyítvány;

                                    c)

                                    »a vonatkozó rendeletek szerződő felei« alatt a tagállamokat kell érteni;

                                    d)

                                    az 51. és 59. számú előírásra történő hivatkozásokat a 70/157/EGK irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni;

                                    e)

                                    a 2.2.6. pontban az 1. lábjegyzetet az alábbiak szerint kell érteni: »A kategóriák meghatározását lásd a 70/156/EGK irányelv II. mellékletében«.

         (1)  HL L 137., 2007.5.30., 68. o.

         (2)  HL L 326., 2006.11.24., 43. o.”


title: Az Európai Parlament és a Tanács 94/34/EK irányelve (1994. június 30.) az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/107/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994L0034

Hivatalos Lap L 237 , 10/09/1994 o. 0001 - 0002 finn különkiadás fejezet 13 kötet 27 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 27 o. 0003

		Az Európai Parlament és a Tanács 94/34/EK irányelve(1994. június 30.)az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/107/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel az adalékanyagok területén történő harmonizációra vonatkozó szabályok nem érintik a tagállamok 1992. január 1-jén érvényben lévő azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek tiltják bizonyos adalékanyagok használatát egyes egyedi, hagyományosnak tekintett, saját területükön előállított élelmiszerekben, feltéve hogy ezek a rendelkezések nem vonatkoznak élelmiszerek egész csoportjára, beleértve olyan élelmiszereket is, amelyekre ez az irányelv nem vonatkozik és amelyekre a közösségi rendelkezések adalékanyagokra vonatkozó engedélyt állapítanak meg;mivel ezek a termékek megfelelő címkék alkalmazásával megkülönböztethetők;mivel az adalékanyagokra vonatkozó irányelvek rendelkezéseinek megfelelő élelmiszerek szabad mozgása nem akadályozható;mivel a tervezett intézkedések nem érinthetik a tagállamok területén történő letelepedés, és az adalékanyagokra vonatkozó irányelveknek megfelelő élelmiszerek előállításának és értékesítésének a szabadságát,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 89/107/EGK irányelv [4] a következő 3a. cikkel egészül ki:"3a. cikk(1) A Tanács a 3. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjától eltérően, a Bizottság javaslatára a Szerződés 100a. cikkében megállapított eljárás alapján engedélyezi a tagállamoknak tilalom fenntartását egyes olyan adalékanyagokra vonatkozóan, amelyeket a hagyományosnak tekintett élelmiszerek előállítása során használnak, feltéve ha- ez a tilalom 1992. január 1-je óta fennáll,- az érintett tagállamok a saját területükön engedélyezik minden olyan élelmiszer előállítását és értékesítését, amely nem tekinthető hagyományosnak és a 3. cikk rendelkezéseinek megfelel.(2) A 2081/92/EGK rendelet [5] és a 2082/92/EGK rendelet [6] sérelme nélkül a tagállamok 1994. július 1-je előtt közlik a hagyományosnak tekintett élelmiszerek jegyzékét, részletesen megindokolják a döntésüket és mellékelnek minden olyan jogszabályi rendelkezést, amely az ilyen élelmiszerekben tiltja bizonyos adalékanyagok felhasználását.A Bizottság 1995. április 1-je előtt javaslatot terjeszt a Tanács elé azokról a feltételekről, amelyek alapján eldönthető, hogy egy termék hagyományosnak tekinthető-e, valamint az e feltételeknek megfelelően fenntartható nemzeti tilalmakra vonatkozóan.A Tanács a javaslatról 1996. április 1-je előtt határoz.(3) Amíg a Tanács nem határoz a (2) bekezdésben foglaltakról, a tagállamok fenntarthatnak minden olyan tilalmat, amelyről a Bizottságot a (2) bekezdés első albekezdése értelmében értesítették, feltéve hogy azok megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott általános követelményeknek."2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.Erről tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1994. június 30-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökE.Klepscha Tanács részérőlaz elnökA. Baltas[1] HL C 206., 1992.8.13., 1. o.[2] HL C 73., 1993.3.15., 4. o.[3] Az Európai Parlament 1993. május 26-i véleménye (HL C 176., 1993.6.28., 117. o.), amelyet 1993. december 2-án megerősítettek (HL C 342., 1993.12.20.,) és a Tanács 1994. március 9-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), valamint az Európai Parlament 1994. március 9-i határozata (HL C 91., 1994.3.28., 75. o.).[4] HL L 40., 1989.2.11., 27. o.[5] A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14-i 2081/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 208., 1992.7.24., 1. o.).[6] A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek különleges tulajdonságainak tanúsításáról szóló, 1992. július 14-i 2082/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 208., 1992.7.24., 9. o.).--------------------------------------------------