Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0038

A Bizottság 96/38/EK irányelve (1996. június 17.) a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó 76/115/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

Hivatalos Lap L 187 , 26/07/1996 o. 0095 - 0105 CS.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 ET.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 HU.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 LT.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 LV.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 MT.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 PL.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 SK.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116 SL.ES fejezet 13 kötet 017 o. 106  - 116

		A Bizottság 96/38/EK irányelve(1996. június 17.)a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó 76/115/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 95/54/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a legutóbb a 90/629/EGK bizottsági irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek biztonsági öveinek rögzítéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/115/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 3. cikkére,mivel a 76/115/EGK irányelv a 70/156/EGK irányelv által meghatározott EGK-típus-jóváhagyási eljárás egyik külön irányelve. Ezért a 70/156/EGK irányelvben a járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységeke vonatkozó rendelkezéseket kell ezen irányelvre alkalmazni;mivel különösen a 70/156/EGK irányelv 3. cikke (4) bekezdése, valamint 4. cikke (3) bekezdése rögzíti, hogy minden külön irányelvet – az említett irányelv I. függeléke megfelelő pontjainak a feltüntetésével – egy adatközlő lappal kell ellátni, valamint az említett irányelv VI. függelékén alapuló típusbizonyítványt kell csatolni, hogy a típus-jóváhagyási eljárást elektronikus úton lehessen lebonyolítani;mivel baleset esetén a gépjárműben ülőknek a járműből történő kizuhanás elleni védelme javítható azáltal, ha az M2 és M3 osztályú járművekben (kivételt képeznek azok a járművek, amelyeket a helyi érdekű forgalom és az álló utasok részére terveztek) a 90/628/EGK bizottsági irányelvnek [5] megfelelően az összes menetirányba néző és annak háttal beépített ülésre legalább 2 ponton rögzített, visszahúzó szerkezettel ellátott biztonsági öv beépítését írják elő;mivel a legutóbb a 90/628/EGK irányelvvel módosított, az M2 és M3 osztályok járműveiben a biztonsági öv használatát előíró 77/541/EGK tanácsi irányelv [6] módosításának hatályba lépéséhez a legutóbb a 81/577/EGK irányelvvel [7] módosított, az ülések és rögzítésük szilárdságára vonatkozó 74/408/EGK tanácsi irányelvnek [8] a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása a feltétel;mivel hivatkozni kell a legutóbb a 78/632/EGK bizottsági irányelvvel [9] módosított, a gépjárművek belső berendezéseire vonatkozó 74/60/EGK tanácsi irányelvre [10];mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a 70/156/EGK irányelvvel létrehozott, az irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság állásfoglalásával,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/115/EGK irányelv a következőképpen módosul:(1) Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:"Ezen irányelv a gépjárművekben a felnőttek számára készült biztonsági övek rögzítésére vonatkozik a menetirányba néző és az annak háttal beépített üléseken."(2) A 2. cikkben az "I. mellékletet" szavak helyébe a "II. A. melléklet" lép.(3) A 3. és a 4. cikkben az "I, III. és a IV. mellékletek" szavak helyébe a "mellékletek" szó lép.(4) A mellékletek ezen irányelv mellékletének megfelelően módosulnak.2. cikk(1) 1997. január 1-jétől kezdve a tagállamok a biztonsági övek rögzítésére hivatkozva,- nem tagadhatják meg egy járműtípusra az EGK-típusjóváhagyást vagy a nemzeti jóváhagyást,- nem tilthatják meg a járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését,ha a rögzítések e járműtípusban vagy e járművekben megfelelnek az ezen irányelvvel módosított, 76/115/EGK irányelv követelményeinek.(2) A tagállamok egy járműtípusra – a biztonsági övek rögzítésére vonatkozó okokból – az M2 osztály legfeljebb 3500 kg összsúlyú járműveinél 1999. október 1-jétől kezdve, és az összes többi járműnél 1997. október 1-jétől kezdve- nem adhatják meg az EGK-típusjóváhagyást, és- a nemzeti jóváhagyást megtagadhatják,ha az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményei nem teljesülnek.(3) A tagállamok 2001. október 1-jétől az M2 osztály legfeljebb 3500 kg összsúlyú járműveinél és 1999. október 1-jétől az összes többi járműnél- az új járművekre a 70/156/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően kiállított megfelelőségi igazolásokat az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdése értelmében már nem tekintik érvényesnek, és- megtagadhatják azon új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek nem rendelkeznek a 70/156/EGK irányelv szerinti megfelelőségi igazolással,ha a biztonsági övek rögzítéseire vonatkozó okokból nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 76/115/EGK irányelv követelményeinek.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek 1996. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1996. június 17-én.a Bizottság részérőlMartin Bangemanna Bizottság tagja[1] HL L 266., 1995.11.8., 1. o.[2] HLL 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 341., 1990.12.6., 14. o.[4] HL L 24., 1976.1.30., 6.o.[5] HL L 341., 1990.12.6., 1. o.[6] HL L 220., 1977.8.29., 95. o.[7] HL L 209., 1981.7.29., 34. o.[8] HL L 221., 1974.8.12., 1. o.[9] HL L 206., 1978.7.29., 26. o.[10] HL L 38., 1974.2.11., 2. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA mellékletek alábbi listájával egészül ki:"A MELLÉKLETEK LISTÁJAI. MELLÉKLET: | Fogalommeghatározások, EGK-típusjóváhagyás megadása iránti kérelem, EGK-típusjóváhagyás, előírások, vizsgálatok, gyártásmegfelelőség, utasítások: || 1. Függelék: | A rögzítési pontok legkisebb száma || 2. Függelék: | Az alsó rögzítések helye, előírt szögértékek || 3. Függelék: | Adatközlő lapok || 4. Függelék: | Típusbizonyítvány |II. MELLÉKLET: | A biztonságiöv-rögzítések tényleges helye |III. MELLÉKLET: | Húzókészülék |".–––––––––––––––––––––– Az I. mellékletet a következőkképpen módosul:Az 1.14. pont után egy új, 1.15. ponttal egészül ki a következő szöveggel:"1.15. "Referenciaterület" a két függőleges, egymástól 400 mm-re és a H-ponthoz viszonyítva szimmetrikusan elhelyezkedő sík közötti terület, amit a 74/60/EGK irányelv II. függelékében leírt fej alakú vizsgálókészüléknek a függőlegestől a vízszintes felé, a H-pont előtt 127 mm-rel lévő pont körül történő elforgatásával kell meghatározni. A vizsgálókészüléket a 840 mm-es legnagyobb hosszúságra kell beállítani".– A 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.1. A 70/156/EGK irányelv 3. cikke (4) bekezdése szerint a biztonsági öv rögzítése szempontjából egy járműtípusra az EGK-típusjóváhagyás megadása iránti kérelmet a gyártó nyújtja be".– A 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.2. Az adatközlő lapok mintáit a 3. melléklet tartalmazza".– A 2.2.1.–2.2.5. pontot el kell hagyni.A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:"3. Az EGK-típusjóváhagyás3.1. Ha a követelmények teljesülnek, meg kell adni a 70/156/EGK irányelv 4. cikke (3) bekezdése, adott esetben a 4. cikk (4) bekezdése szerinti EGK-típusjóváhagyást.3.2. Az EGK-típusbizonyítvány mintáját a 4. melléklet tartalmazza.3.3. Minden engedélyezett járműtípushoz egy, a 70/156/EGK irányelv VII. melléklete szerinti típusbizonyítvány-számot kell rendelni. Ugyanazon tagállam ugyanazt a számot nem adhatja ki más járműtípusra".A 4.1. pontban az"I. mellékletet"szavak helyébe a"II. melléklet"lép.A 4.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.3.1. Az M és N osztályok járműveit (az M2 és M3 osztály azon járműveinek kivételével, amelyeket a helyi közlekedésre és álló utasok szállítására terveztek), olyan biztonságiöv-rögzítésekkel kell ellátni, amelyek megfelelnek ezen irányelv előírásainak".A 4.3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"4.3.2. Minden menetirányba vagy azzal szemben beépített ülőhely esetében a biztonsági öv rögzítési pontjainak minimális számát az 1. melléklet határozza meg".A 4.3.5. pontban a"*"jelzés helyébe a""jelzés lép (csak a német szöveget érinti).Egy új 4.3.7. ponttal egészül ki:"4.3.7. Minden olyan ülésen, amelyet az 1. mellékletben a+++++ TIFF +++++jelzéssel látnak el, három rögzítő pontnak kell lennie, amennyiben az alábbi feltételeknek legalább az egyike nem teljesül:- közvetlenül az ülés előtt van még egy ülés vagy egyéb, a 74/408/EGK irányelv 1. függeléke III. melléklete 3.5. pontjának megfelelő járműrész, vagy- a járműnek egyetlen része sincs menet közben a referenciazónában és nem is kerülhet oda, vagy- a jármű részei a szóban forgó referenciazónán belül megfelelnek a 74/408/EGK irányelv III. melléklete 6. függeléke szerinti energiaelnyelési követelményeknek,ebben az esetben lehet két rögzítési pontot alkalmazni."A korábbi4.3.7.pont számozása4.3.8.pontra változik.A 4.3.8. pont első mondata helyébe a következő szöveg lép:"Az összes felhajtható üléshez, valamint azokhoz az ülésekhez, amelyek csak álló járművön történő használatra szolgálnak, és minden…ülőhelyhez nincs övrögzítés előírva."A 4.3.8. pont után két új ponttal egészül ki:"4.3.9. Kétszintes jármű felső szintjénél az első középső ülésekre vonatkozó előírások érvényesek az első külső ülésekre is.4.3.10. Azon az álló járműnél használt üléseknél, amelyek más irányba is elfordíthatók vagy elhelyezhetők, a 4.3.1. pont előírásai csak azon irányokra érvényesek, amelyek ezen irányelv alapján az úton haladó járműnél a rendes használatnak megfelelnek. Ilyen vonatkozású megjegyzést az adatközlő lapon kell tenni."A 4.4.3.4. pont vége a következő mondattal egészül ki:"Az M2 és M3 osztályok járműveinek első üléseitől eltérő üléseknél az α1 és az α2 szög értékének rendes használati helyzetben 45° és 90° között kell lennie."Az új 5.1.1.2. pont a következő szöveggel egészül ki:"5.1.1.2. A vizsgálatokat csak egy ülésen vagy egy üléscsoporton lévő rögzítésekre lehet korlátozni, amennyiben- az érintett rögzítések ugyanazokat a gyártási jellemzőket mutatják, mint a többi ülés vagy üléscsoport, és- ott, ahol az ilyen rögzítések teljesen vagy részben az ülésen vagy az üléscsoporton vannak elhelyezve, és az ülés vagy az üléscsoport gyártási jellemzői ugyanazok, mint a többi ülésnél vagy üléscsoportnál."A korábbi5.1.1.2és5.1.1.3.pont számozása5.1.1.3és5.1.1.4.pontra változik.Az 5.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.3.1. Ugyanazon üléscsoport összes övrögzítését egyidejűleg kell vizsgálni. Ha azonban fennáll a veszélye annak, hogy az egyenlőtlen terheléselosztás az ülés és/vagy a rögzítések kiszakadását okozhatja, akkor egyenlőtlen terheléselosztással pótvizsgálatot lehet végezni."Az 5.3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.3.2. A húzóerőnek a jármű hosszanti szimmetriasíkjával párhuzamos síkban, a vízszinteshez képest 10° ± 5° fokos szögben kell hatnia."Az 5.3.4., 5.4.1.2., 5.4.1.3., 5.4.2.1., 5.4.2.2., 5.4.3. és 5.4.5.2. pontjaiban a"IV. mellékletet"szavak helyébe a"III. melléklet"lép.Az 5.4.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"5.4.4.2. Az 5.4.1., 5.4.2. és 5.4.3. pontokban megadott terheléseket a teljes ülés tömege 20-szorosának megfelelő erővel kell növelni.Az M2 és N2 osztályok járműveinél ennek az erőnek a teljes ülés tömege 10-szeresének kell megfelelnie; az M3 és N3 osztályok járműveinél ennek az erőnek a teljes ülés tömege 6,6-szorosának kell megfelelnie."Az 5.4.5.2. pont után egy új 5.4.6. ponttal egészül ki:"5.4.6. Vizsgálat a menetiránynak háttal beállított üléseknél:5.4.6.1. A rögzítéseket az 5.4.1., illetve 5.4.2. vagy 5.4.3. pontokban előírt erőkkel kell vizsgálni. A vizsgálati terhelésnek minden esetben az M3 vagy az N3 osztályok járműveire előírt terhelésnek kell megfelelnie.5.4.6.2. A vizsgálati terhelést az 5.3. pontban leírt eljárásnak megfelelően az illető ülőhelyre vonatkoztatva előre kell irányítani."Az 5.5.3. pont után új, 5.5.4. ponttal egészül ki:"5.5.4. Ettől eltérően azon felső rögzítések, amelyek 3,5 t feletti M2 osztályú és az M3 osztályú járművek ülésén vagy több olyan ülésén vannak elhelyezve, amelyek megfelelnek a 74/408/EGK irányelv III. melléklete szerinti követelményeknek, az 5.5.1. pont szerinti követelményeknek – a 4.4.4.6. pont előírásainak betartását tekintve – nem kell megfelelniük. Az érintett ülés(ek)re vonatkozó részleteket a 4. függelék szerinti típusbizonyítvány kiegészítésében kell megadni."A 6.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"6.1. A gyártásmegfelelőség biztosításához szükséges intézkedéseket általánosan a 70/156/EGK irányelv 10. cikkének rendelkezései szerint kell megtenni."A 7. pont számozása 8. pontra változik és egy új 7-es ponttal egészül ki:"7. A típus megváltoztatása, és a típusjóváhagyás módosítása:7.1. Az ezen irányelv szerint engedélyezett típus módosításainál a 70/156/EGK irányelv 5. cikke rendelkezései érvényesek."Az I. melléklet új 1. és 2. függeléke a következőképpen szól:"1. FüggelékA rögzítések legkisebb számaJárműosztály | Menetirányba néző ülések | Menetiránnyal szembe néző ülések |kívül | középen |elöl | egyéb | elöl | egyéb |M1 | 3 | 3 vagy 2 Ø | 3 vagy 2 * | 2 | 2 |M2 ≤ 3,5 T | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++M3 & M2 > 3,5 T | 3 | 3 vagy 2 | 3 vagy 2 | 3 vagy 2 | 2 |N1, N2 & N3 | 3 | 2 vagy 0 | 3 vagy 2* | 2 vagy 0 | – |A jelzések magyarázata:2: Két alsó rögzítés "B" típusú biztonsági övhöz, vagy ha a 77/541/EGK irányelv XV. függeléke szerint szükséges, a Br, Br3, Br4m vagy Br4Nm típus beszereléséhez.3: Két alsó és egy felső rögzítés egy "A" típusú hárompontos biztonsági övhöz, vagy ha a 77/541/EGK irányelv XV. melléklete szerint szükséges, az Ar, Ar4m vagy az Ar4Nm típus beszereléséhez.Ø: Hivatkozás a 4.3.3. pontra (két rögzítés megengedett, ha az ülés átjáró szakaszban van).*: Hivatkozás a 4.3.4. pontra (két rögzítés megengedett, ha a szélvédő a referenciazónán kívül van).: Hivatkozás a 4.3.5. és a 4.3.6. pontokra (exponált ülőhelyeken két rögzítés szükséges). Hivatkozás a 4.3.7. pontra, (két rögzítés megengedett, amennyiben minden járműrész a referenciazónán kívül van) Hivatkozás a 4.3.10. pontra (külön előírás a jármű felső szintjére).2. FüggelékAz alsó rögzítések helye – kizárólag a szöget érintő előírásokÜlés | M1 | Nem M1 || |elöl | oldalfal (α2) | 45°–80° | 30°–80° |nem oldalfal (α1) | 30°–80° | 30°–80° |konstans szög | 50°–70° | 50°–70° |sorülés – oldalfal (α2) | 45°–80° | 20°–80° |sorülés – nem oldalfal (α1) | 30°–80° | 20°–80° |állítható ülés < 20°-os háttámla szöggel | 45°–80° (α2) * 20°–80° (α1) * | 20°–80° |hátul | | 30°–80° | 20°–80° ψ |Felhajtható ülés | Nincsenek rögzítések előírva. Amennyiben vannak rögzítések, lásd a baloldali előírásokat elöl és hátul. |Megjegyzések:: kívül és középen*: konstans szögnél lásd a 4.4.3.1. pontotψ: 45°–90° az M2 és M3 osztályok járműveiben lévő üléseknél."Az alábbi két új függelékkel egészül ki:"3. Függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++4. Függelék+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"3. A II. mellékletet el kell hagyni4. A III. melléklet számozása a "II. Melléklet" -re változik és a következő címet kapja: "A tényleges övrögzítések helye".5. A IV. melléklet számozása "III. Melléklet" -re változik.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1977. június 27.) a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, az általános ápolók tevékenységére vonatkozó rendelkezések összehangolásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977L0453

Hivatalos Lap L 176 , 15/07/1977 o. 0008 - 0010 finn különkiadás fejezet 6 kötet 1 o. 0204  görög különkiadás: fejezet 06 kötet 1 o. 0258  svéd különkiadás fejezet 6 kötet 1 o. 0204  spanyol különkiadás fejezet 06 kötet 2 o. 0009  portugál különkiadás fejezet 06 kötet 2 o. 0009

		A Tanács irányelve(1977. június 27.)a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, az általános ápolók tevékenységére vonatkozó rendelkezések összehangolásáról(77/453/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 49., 57., 66. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel az általános ápolóknak a 77/452/EGK tanácsi irányelvben [3] megállapított oklevelei, bizonyítványai és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványai kölcsönös elismerésének elérése céljából a tagállamokban a képzések összehasonlítható jellege lehetővé teszi azt, hogy ezen a területen az összehangolás arra a követelményre korlátozódjon, hogy a minimumszabályokat betartsák, amely azután meghagyja a tagállamok szervezési szabadságát az oktatás terén;mivel az ezen irányelvben célul kitűzött összehangolás nem zár ki semmilyen későbbi összehangolást;mivel az ezen irányelvben célul kitűzött összehangolás az általános ápolók szakképzését öleli fel; mivel a képzést illetően a legtöbb tagállam jelenleg nem tesz különbséget a tevékenységüket alkalmazottként vagy önálló vállalkozóként folytató ápolók között; mivel ebből az okból és annak érdekében, hogy, amenynyire lehetséges, ösztönözze a szakképzett személyek szabad mozgását a Közösségen belül, szükségesnek tűnik kiterjeszteni ezen irányelv alkalmazását a tevékenységüket munkavállalóként végző ápolónőkre,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) A tagállamok a 77/452/EGK irányelv 3. cikkében meghatározottak szerinti általános ápolói oklevél, bizonyítvány vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvány kiadását egy vizsga letételéhez kötik, amely biztosítja, hogy a képzési időszak alatt az érintett személy megszerezte a következőket:a) megfelelő ismeret az általános ápolói tevékenységek alapját képező tudományokban, beleértve az egészséges és beteg személyek szervezetének, fiziológiai funkcióinak és viselkedésének, valamint az ember egészségi állapotának, a természeti és társadalmi környezete közötti kapcsolatnak a megfelelő ismerete;b) a szakma természetének és etikájának, valamint az egészségügy és az ápolói tevékenység általános elveinek a megfelelő ismerete;c) megfelelő klinikai gyakorlat; az olyan gyakorlat, amely a szakképzést segíti, és szakképzett ápolói személyzet felügyelete alatt és olyan helyen kell megszerezni, ahol a szakképzett ápolói létszám és a berendezések alkalmasak a betegápolásra;d) készség az egészségügyi személyzet gyakorlati képzésében való részvételre és tapasztalat az ilyen személyzettel végzett munka terén;e) munkatapasztalat az egészségügyi ágazat más szakterületein dolgozókkal.(2) Az (1) bekezdésben említett szakképzés legalább a következőket foglalja magában:a) 10 éves időtartamú általános közoktatás, amelyet egy tagállam illetékes hatósága vagy testülete által kiállított oklevél, bizonyítvány vagy a képesítés megszerzését igazoló egyéb tanúsítvány vagy ápolóképző szakiskolába történő, azonos színvonalú, sikeres felvételi vizsgát igazoló bizonyítvány tanúsít;b) kifejezetten szakmai jellegű nappali tagozatos képzés, amely tartalmazza az ezen irányelv mellékletében felsorolt képzési program tantárgyait, és amely hároméves tanfolyamból vagy 4600 órás elméleti és gyakorlati képzésből áll.(3) A tagállamok biztosítják, hogy az ápolókat képző intézet felelős a teljes program elméleti és gyakorlati képzésének összehangolásáért.Az ápolóknak a melléklet A. részében említett elméleti és gyakorlati képzése oly módon megfelel és összehangolt a melléklet B. részében említett klinikai képzéssel, hogy az (1) bekezdésben felsorolt ismeret és tapasztalat megfelelő módon megszerezhető legyen.Az ápolói klinikai képzés formája a felügyelet mellett folyó munkahelyi képzés az illetékes hatóságok vagy testületek által jóváhagyott kórházi osztályokon vagy egyéb egészségügyi szakszolgálatoknál, beleértve a házi betegápolást is. A képzés során az ápolóhallgatók olyan mértékben vesznek részt az érintett osztályok működésében, amennyiben az a képzésükhöz hozzájárul. A hallgatókat tájékoztatják a betegápolással kapcsolatos felelősségről.(4) Legkésőbb öt évvel az ezen irányelvről szóló értesítés után és a helyzetértékelés fényében, a Bizottság javaslata alapján a Tanács határoz arról, hogy a (3) bekezdés rendelkezéseit egyrészt az elméleti és gyakorlati oktatás közötti egyensúly vonatkozásában, másrészt az ápolók klinikai képzése vonatkozásában fenntartja-e, vagy módosítja.(5) A tagállamok részleges mentességet adhatnak azoknak, akik a (2) bekezdés b) pontjában említett képzés egy részét egy másik, azonos színvonalú képzés keretében már megszerezték.2. cikkAz 1. cikk sérelme nélkül a tagállamok engedélyezhetnek az illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott feltételek szerinti nem nappali tagozatos képzést is.A nem nappali tagozatos képzés teljes időtartama nem lehet kevesebb, mint a nappali képzésé. A képzés színvonalát nem csökkentheti annak nem nappali tagozatos jellege.3. cikkEz az irányelv azoknak a tagállamoknak az állampolgáraira is vonatkozik, akik a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15-i 1612/68/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően [4] munkavállalóként folytatják vagy fogják folytatni a 77/452/EGK irányelv 1. cikkében felsorolt tevékenységek egyikét.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az ezen irányelvről szóló értesítéstől számított két éven belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkHa egy tagállam bizonyos területeken jelentős nehézségekbe ütközik ezen irányelv végrehajtásakor, a Bizottság az állammal együttműködve megvizsgálja ezeket a nehézségeket, és szakvéleményt kér a legutóbb a 77/455/EGK határozattal [5] módosított 75/365/EGK határozat [6] értelmében létrehozott közegészségügyi vezető tisztségviselők bizottságától.Szükség esetén a Bizottság megfelelő javaslatokat nyújt be a Tanácshoz.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1977. június 27-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Silkin[1] HL C 65., 1970.6.5., 12. o.[2] HL C 108., 1970.8.26., 23. o.[3] HL L 176., 1977.7.15., 1. o.[4] HL L 257., 1968.10.19., 2. o.[5] HL L 176., 1977.7.15., 13. o.[6] HL L 167., 1975.6.30., 19. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETÁLTALÁNOS ÁPOLÓKÉPZÉSI PROGRAMAz általános ápolói oklevél, bizonyítvány vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvány megszerzéséhez szükséges képzési program a következő két részből áll:A. Elméleti és gyakorlati oktatás:a) betegápolás:a foglalkozás természete és etikája,az egészségügy és a betegápolás általános alapelvei,betegápolási alapelvek a következőkre vonatkozóan:- általános orvostan és szakorvosi területek,- általános sebészet és szaksebészeti területek,- gyermekgondozás és gyermekgyógyászat,- terhes- és csecsemőgondozás,- lelki egészségvédelem és pszichiátria,- idősgondozás és geriátria;b) alaptudományok:anatómia és fiziológia,patológia,bakteriológia, virológia és parazitológia,biofizika, biokémia és radiológia,dietetika,higiénia:- preventív gyógyászat,- egészséges életmódra nevelés,gyógyszertan;c) társadalomtudományok:szociológia,pszichológia,az ügyvitel alapelvei,a tanítás alapelvei,szociális és egészségügyi jogalkotás,a betegápolás jogi szempontjai,B. Klinikai oktatás:Betegápolás a következőkkel kapcsolatban:- általános orvostan és szakorvosi területek,- általános sebészet és szaksebészeti területek,- gyermekgondozás és gyermekgyógyászat,- terhes- és csecsemőgondozás,- lelki egészségvédelem és pszichiátria,- idősgondozás és geriátria,- házi betegápolás.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1991. június 25.) a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 83/477/EGK irányelv (a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében a második egyedi irányelv) módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0382

Hivatalos Lap L 206 , 29/07/1991 o. 0016 - 0018 finn különkiadás fejezet 5 kötet 5 o. 0060  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 5 o. 0060

		A Tanács irányelve(1991. június 25.)a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 83/477/EGK irányelv (a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében a második egyedi irányelv) módosításáról(91/382/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 118a. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el, hogy javításokat ösztönözzön, különösen a munkakörnyezet tekintetében, a munkavállalók biztonsága ésegészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében;mivel e cikk értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások megteremtését, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;mivel a Bizottság a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi programjáról szóló közleményében [4] előírja a munkavállalók biztonságának és egészsége védelmének biztosításáról szóló irányelvek elfogadását;mivel a munkahelyi biztonságról, higiéniáról, és egészségvédelemről szóló 1987. december 21-i állásfoglalásában [5] a Tanács tudomásul vette a Bizottságnak azt a szándékát, hogy a közeljövőben közösségi szintű minimumkövetelményeket nyújt be a Tanácsnak a veszélyes anyagok, közöttük a rákkeltő anyagok okozta veszélyek elleni védelemről; mivel figyelembe vette, hogy e tekintetben az ismerten nem vagy kevésbé veszélyes anyaggal való helyettesítés elvét kell alapul venni;mivel az azbeszt egy különösen veszélyes anyag, amely komoly betegséget okozhat, és számos munkahelyi környezetben megtalálható különböző formában;mivel a tudományos ismeretek és technológia fejlődése, valamint a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 1983. szeptember 19-i 83/447/EGK tanácsi irányelv (második egyedi irányelv a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében) [6] alkalmazása során szerzett tapasztalatok ismeretében amunkavállalók védelmét javítani kell, és csökkenteni kell a 83/477/EGK irányelvben megállapított cselekvési szinteket és határértékeket;mivel annak a megtiltása, hogy azbesztet porlasztás útján alkalmazzanak, nem elegendő ahhoz, hogy meggátolja az azbesztszálak levegőbe jutását; mivel meg kell tiltani más eljárásokat is, amelyek egyesazbeszttartalmú anyagok használatát foglalják magukban;mivel egyelőre nem lehet olyan határozatot hozni, amely közösségi szinten egységes módszert határozna meg a levegőben található azbeszt koncentrációjának mérésére;mivel ezt az irányelvet 1995. december 31-ig felül kell vizsgálni, figyelembe véve különösen a tudományos ismeretek és a technológia fejlődését, továbbá az ezen irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatokat;mivel a legutóbb az 1985-ös csatlakozási okmánnyal módosított 74/325/EGK [7] határozat értelmében a Bizottság konzultál a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal az e területre vonatkozó javaslattervezetekről,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 83/477/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 3. cikk (3) bekezdésének a helyébe a következők lépnek:"(3) Ha a (2) bekezdésben említett értékelés azt mutatja, hogy a munkahelyen, egyéni védőeszköz hiányában, az azbesztszálak koncentrációja a levegőben – mérve vagy számítva – a tagállamok választása szerint:a) a krizotil tekintetében- nyolcórás referenciaidőre vonatkoztatva kisebb, mint 0,20 szál per cm3, illetve- három hónap alatt annak kumulatív dózisa kisebb, mint 12,00 szál nap per cm3;b) az azbeszt minden más, akár önálló formája, akár keveréke tekintetében, ideértve a krizotiltartalmú keverékeket is:- nyolcórás referenciaidőre vonatkoztatva kisebb, mint 0,10 szál per cm3, illetve- három hónap alatt annak kumulatív dózisa kisebb, mint 6,00 szál nap per cm3;akkor a 4., 7., 13. cikket, a 14. cikk (2) bekezdését, a 15. és 16. cikket nem kell alkalmazni."2. Az 5. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"5. cikkAz azbeszt porlasztásos eljárással és olyan eljárásokkal történő felhasználását, amelyek alacsony (1 g/cm3-nél kisebb) sűrűségű, azbeszttartalmú szigetelő vagy hangszigetelő anyagok alkalmazásával járnak, be kell tiltani."3. A 7. cikk 1. pontjának harmadik albekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:"A Tanács a Szerződés 118a. cikkének megfelelően, és különösen a tudományos ismeretek és a technológia fejlődését, továbbá az ezen irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatokat figyelembe véve, 1995. december 31-ig felülvizsgálja az első albekezdés első mondatát abból a célból, hogy a levegőben található azbeszt koncentrációjának mérésére közösségi szinten egységes módszert vezesen be;"4. A 8. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"8. cikkA következő határértékeket kell alkalmazni:a) a munkahelyen a levegőben található krizotilszálak koncentrációja:nyolcórás referenciaidőre vonatkoztatva – mérve vagy számítva – kisebb, mint 0,60 szál per cm3;b) a munkahelyen a levegőben található azbesztszál minden más, akár önálló formájának, akár keverékének koncentrációja, beleértve a krizotil-tartalmú keverékeket is:nyolcórás referenciaidőre vonatkoztatva – mérve vagy számítva – kisebb, mint 0,30 szál per cm3."5. A 9. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"9. cikk(1) A Tanács a 7. cikk 1. pontja harmadik albekezdésének sérelme nélkül, a Szerződés 118a. cikkének megfelelően, és különösen a tudományos ismeretek és a technológia fejlődését, továbbá az ezen irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatokat figyelembe véve, felülvizsgálja ennek az irányelvnek a rendelkezéseit 1995. december31-ig.(2) Az irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításait a munkájuk során vegyi, fizikai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 1980. november 27-i 80/1107/EGK tanácsi irányelv [8] 9. és 10. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni."6. A 12. cikk a következőképpen módosul:a) A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:"Az illetékes hatóságok kérésére a terv a következőkről tartalmaz információt:- a munka jellege és várható időtartama,- a munkavégzés helye,- a módszerek, amelyeket akkor alkalmaznak, amikor a munkával együtt jár az azbeszt vagy azbeszttartalmú anyagok kezelése,- az eszköz jellemzői, amelyet arra használnak, hogy:- a munkát végzőket megvédjék és fertőtlenítsék,- a munkavégzés helyszínén vagy annak közelében tartózkodó más személyeket megvédjék."b) a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) Az illetékes hatóságok kérelmére értesíteni kell őket az (1) bekezdésben említett tervről, mielőtt a tervezett munka elkezdődik."2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek azirányelvnek legkésőbb 1993. január 1-jéig megfeleljenek.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.Az azbesztbányászati tevékenységek esetében azonban az 1993. január 1-jei dátum helyébe 1996. január 1-je lép.Azonban, ami a Görög Köztársaságot illeti:- az első albekezdésben említett dátum 1996. január 1-je,- a negyedik albekezdésben említett dátum 1999. január1-je.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1991. június 25-én.a Tanács részérőlaz elnökJ.-C. Juncker[1] HL C 161., 1990.6.30., 14. o.[2] HL C 284., 1990.11.12., 98. o. és HL C 129., 1991.5.20., 93. o.[3] HL C 332., 1990.12.31., 162. o.[4] HL C 28., 1988.2.3., 3. o.[5] HL C 28., 1988.2.3., 1. o.[6] HL L 263., 1983.9.24., 25. o.[7] HL L 185., 1974.7.9., 15. o.[8] HL L 327., 1980.12.3., 8. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/22/EK irányelve ( 2009. április 23. ) a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (kodifikált változat) EGT-vonatkozású szöveg

text:
               1.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/30

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/22/EK IRÁNYELVE

   (2009. április 23.)
   a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról
   (kodifikált változat)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) több alkalommal (4) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               Az ezen irányelv I. mellékletében felsorolt irányelvek a fogyasztók érdekeinek védelmével kapcsolatos szabályokat állapítanak meg.

               (3)

               Az említett irányelvek betartását biztosítani hivatott jelenlegi mechanizmusok sem nemzeti, sem közösségi szinten nem teszik mindig lehetővé, hogy kellő időben véget vessenek a fogyasztók kollektív érdekeit sértő jogellenes cselekményeknek. A kollektív érdekek nem a jogsértő magatartás következtében károsuló magánszemélyek érdekeinek egyszerű halmozódását jelentik. Ez nem érinti a jogsérelmet szenvedett magánszemélyek által egyedileg indított eljárásokat.

               (4)

               Ami az alkalmazandó nemzeti rendelkezések szerinti jogellenes gyakorlat megszüntetésének célkitűzését érinti, a fent említett irányelveket átültető nemzeti intézkedések – ideértve azokat a védőintézkedéseket, amelyek meghaladják az említett irányelvek által előírt szintet, de összhangban vannak a Szerződéssel és ezek az irányelvek lehetővé teszik elfogadásukat – hatékonysága korlátozott lehet, amennyiben a jogellenes gyakorlat nem abban a tagállamban fejt ki hatást, mint amelyben kialakult, hanem egy másik tagállamban.

               (5)

               E nehézségek árthatnak a belső piac zavartalan működésének, miután az a következményük, hogy elegendő a jogellenes gyakorlat forrását áthelyezni egy másik országba annak érdekében, hogy azt kivonják a jogalkalmazás minden formája alól. Ez a verseny torzításának minősül.

               (6)

               E nehézségek olyan természetűek, hogy csökkentik a fogyasztók belső piac iránti bizalmát, és korlátozhatják a közösségi jog megsértésének minősülő gyakorlatok által sértett kollektív fogyasztói érdekeket képviselő szervezetek vagy a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmét ellátni hivatott független köztestületek mozgásterét.

               (7)

               Az ilyen gyakorlatok gyakran átlépik a tagállamok közötti határokat. Sürgős a nemzeti intézkedések bizonyos fokú közelítése annak érdekében, hogy a fentiekben említett jogellenes gyakorlatok megszűnjenek függetlenül attól, hogy a jogellenes gyakorlat melyik tagállamban fejti ki hatásait. Ami a hatáskört illeti, a tervezett fellépés nem sérti a nemzetközi magánjog szabályait és a tagállamok között hatályban lévő egyezményeket, ugyanakkor tiszteletben tartja a tagállamok Szerződésből eredő általános jellegű kötelezettségeit, különösen a belső piac zavartalan működésére vonatkozó kötelezettségeiket.

               (8)

               A tervezett fellépés célja csak a Közösség által érhető el. Ezért a cselekvés a Közösségre hárul.

               (9)

               A Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdése azt írja elő a Közösségnek, hogy ne tegyen többet, mint ami a Szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. E rendelkezésnek megfelelően amennyire lehet, figyelembe kell venni az egyes nemzeti jogrendszerek sajátosságait, meghagyva a tagállamok számára azt a lehetőséget, hogy különböző, egymással egyenértékű lehetőségek közül válasszanak. Azok a bíróságok vagy közigazgatási hatóságok, amelyek hatáskörrel rendelkeznek az ezen irányelvben említett jogorvoslati kérelmek eldöntésére, megvizsgálhatják a korábbi határozatok hatásait.

               (10)

               Az egyik megoldási lehetőségnek abban kell állnia, hogy előírja egy vagy több, kifejezetten a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmét ellátni hivatott független köztestület számára, hogy gyakorolja az ezen irányelvben előírt cselekvési jogokat. Egy másik megoldási lehetőség szerint pedig elő kell írni, hogy e jogokat olyan szervezetek gyakorolják, amelyek célja a nemzeti jogalkotásban megállapított kritériumok alapján a fogyasztók kollektív érdekeinek védelme.

               (11)

               A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e megoldások egyike mellett döntsenek, vagy a kettőt összekapcsolják, nemzeti szinten kijelölve az ezen irányelv céljainak megvalósítására hivatott testületeket és/vagy szervezeteket.

               (12)

               A Közösségen belüli jogsértések elleni harc célkitűzéseihez a kölcsönös elismerés elvét kell alkalmazni e testületekre és/vagy szervezetekre. A tagállamoknak saját nemzeti egységeik kérésére közölniük kell a Bizottsággal azon nemzeti egységeik nevét és feladatát, amelyek jogosultak arra, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően saját országukban eljárást indítsanak.

               (13)

               A Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétegyék e feljogosított egységek jegyzékét. Ellenkező nyilatkozat közzétételéig az e jegyzékben szereplő feljogosított egység eljárásindításra jogosultnak tekintendő.

               (14)

               A tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy azt a felet, amelyik a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást akar indítani, előzetes konzultáció kezdeményezésére kötelezzék annak érdekében, hogy az a fél, akivel szemben eljárást kívánnak indítani, megszüntethesse vitatott jogsértő magatartását. A tagállamoknak képesnek kell lenniük annak megkövetelésére, hogy ezt az előzetes konzultációt egy általuk kijelölt független köztestülettel együtt folytassák.

               (15)

               Olyan esetekben, amikor a tagállamok megállapították, hogy előzetes konzultációt kell folytatni, a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételétől számított kéthetes határidőt kell előírni, amelynek elteltével a felperes további határidő nélkül fordulhat a hatáskörrel rendelkező bírósághoz vagy közigazgatási hatósághoz, amennyiben a jogsértő magatartás nem szűnt meg.

               (16)

               Indokolt, hogy a Bizottság jelentést készítsen ezen irányelv érvényesüléséről és különösen annak hatályáról, valamint az előzetes konzultáció működéséről.

               (17)

               Ennek az irányelvnek az alkalmazása nem érinti a közösségi versenyszabályok alkalmazását.

               (18)

               Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   Hatály
   (1)   Ennek az irányelvnek az a célja, hogy közelítse a fogyasztóknak az I. mellékletben felsorolt irányelvekben foglalt kollektív érdekeinek védelmét célzó, a 2. cikkben említett jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokra vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket azért, hogy biztosítsa a belső piac zavartalan működését.
   (2)   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában jogsértésnek minősül minden olyan cselekmény, amely ellentétes a tagállamok belső jogrendjébe átültetett, az I. mellékletben felsorolt irányelvekben foglalt rendelkezésekkel és sérti az (1) bekezdésben említett kollektív érdekeket.
   2. cikk
   A jogsértés megszüntetésére irányuló eljárások
   (1)   A tagállamok kijelölik azokat a bíróságokat vagy közigazgatási hatóságokat, amelyek hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy döntsenek a 3. cikk értelmében feljogosított egységek által kezdeményezett olyan eljárásokban, amelyek a következőkre irányulnak:

               a)

               valamennyi jogsértés megszüntetése vagy megtiltása kellő gyorsasággal, adott esetben sürgősségi eljárással;

               b)

               adott esetben olyan intézkedések, mint a határozat egy részének vagy egészének megfelelőnek ítélt formában történő közzététele és/vagy helyreigazító nyilatkozat közzététele a jogsértő magatartás tartós hatásainak kiküszöbölése érdekében;

               c)

               amennyiben az érintett tagállam jogrendszere megengedi, a félnek, akivel szemben az eljárás indult, marasztalása esetén arra való kötelezése, hogy amennyiben a határozatot nem teljesíti a bíróságok vagy a közigazgatási hatóságok által megszabott határidőn belül, úgy fizessen meg az államkincstár vagy a nemzeti jogszabályok által megjelölt bármely kedvezményezett számára egy, a késedelmes napok száma alapján megállapított pénzösszeget vagy bármilyen más, a nemzeti jogszabályok által meghatározott összeget a határozatok végrehajtásának biztosítása érdekében.

         (2)   Ez az irányelv nem érinti a nemzetközi magánjognak az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályait, azaz rendesen vagy annak a tagállamnak a jogát, ahol a jogsértést elkövették, vagy annak a tagállamnak a jogát, ahol a jogsértés kifejti hatásait.
   3. cikk
   Eljárás indítására feljogosított egységek
   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában feljogosított egységnek minősül bármely olyan testület vagy szervezet, melyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre, és amelynek jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy betartassa az 1. cikk rendelkezéseit, így különösen ilyen egységnek minősül:

               a)

               egy vagy több – kifejezetten az 1. cikkben említett érdekek védelméért felelős – független köztestület azokban a tagállamokban, ahol ilyen testületek léteznek, és/vagy

               b)

               olyan szervezetek, amelyek célja az 1. cikkben említett érdekek védelme a nemzeti jogszabályok által megállapított feltételeknek megfelelően.

         4. cikk
   Közösségen belüli jogsértések
   (1)   Valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy amennyiben az adott tagállamból eredő jogsértő magatartás egy másik tagállam feljogosított egysége által védett érdekeket sért, úgy ez az egység a 2. cikkben említett bírósághoz vagy közigazgatási hatósághoz fordulhasson az e cikk (3) bekezdésében előírt jegyzék felmutatásával. A bíróságok vagy közigazgatási hatóságok a feljogosított egység eljárásindítási jogosultságának bizonyítékaként fogadják el e jegyzéket, de ez nem érinti azon jogukat, hogy megvizsgálhassák, hogy a feljogosított egység célja indokolja-e azt, hogy az egység az adott ügyben eljárást indítson.
   (2)   A Közösségen belüli jogsértések elleni küzdelem érdekében és más egységek nemzeti jogszabályok által elismert jogainak sérelme nélkül, a tagállamok – a feljogosított egységeik kérelme alapján – közlik a Bizottsággal, hogy az említett egységek jogosultak a 2. cikk alapján eljárást indítani. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot e feljogosított egységek nevéről és céljáról.
   (3)   A Bizottság elkészíti a (2) bekezdésben említett egységek jegyzékét, a céljuk megadásával. Ezt a jegyzéket közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában; e lista bármely változását haladéktalanul közzéteszik, miután hathavonta közölnek egy frissített jegyzéket.
   5. cikk
   Előzetes konzultáció
   (1)   A tagállamok előírhatnak vagy hatályban tarthatnak olyan rendelkezéseket, amelyek értelmében az a fél, aki a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást akar indítani, azt csak akkor teheti meg, ha azzal a féllel, akivel szemben eljárást kíván indítani vagy ezzel a féllel és annak a tagállamnak egy, a 3. cikk a) pontja szerinti feljogosított egységével, ahol a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást megindítják, konzultáció révén megpróbálta elérni a jogsértés megszüntetését. A tagállam dönti el, hogy a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást kezdeményezni szándékozó félnek kell-e konzultálnia a feljogosított egységgel. Ha a konzultációs kérelem kézhezvételétől számított két héten belül nem sikerül elérni a jogsértés megszüntetését, az érintett fél további határidő nélkül megindíthatja a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást.
   (2)   A tagállamok által az előzetes konzultációra vonatkozóan megállapított szabályokat közlik a Bizottsággal és közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   6. cikk
   Jelentések
   (1)   A Bizottság háromévente és első alkalommal legkésőbb 2003. július 2-án, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról.
   (2)   Első jelentésében a Bizottság különösen a következőket vizsgálja:

               a)

               ennek az irányelvnek a hatályát a kereskedelmi, ipari vagy kézműves tevékenységet végző, továbbá a szabadfoglalkozású személyek kollektív érdekeinek védelme vonatkozásában;

               b)

               ezen irányelv hatályát, amint azt az I. mellékletben felsorolt irányelvek meghatározzák;

               c)

               azt a kérdést, hogy az 5. cikk szerinti előzetes konzultációk hozzájárultak-e a fogyasztók hatékony védelméhez.

         Szükség esetén ezt a jelentést kiegészítik az irányelv módosítását célzó javaslatokkal.
   7. cikk
   Szélesebb cselekvési lehetőséget biztosító rendelkezések
   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan rendelkezéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el, amelyek a feljogosított egységek vagy bármely más érintett személy részére nemzeti szinten szélesebb cselekvési lehetőség biztosítását célozzák.
   8. cikk
   Végrehajtás
   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   9. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A II. melléklet A. részében meghatározott irányelvekkel módosított 98/27/EK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
   10. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az irányelv 2009. december 29-én lép hatályba.
   11. cikk
   Az irányelv címzettjei
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2009. április 23-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. NEČAS

      (1)  HL C 161., 2007.7.13., 39. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. június 19-i véleménye (HL C 146E., 2008.6.12., 73. o.) és a Tanács 2009. március 23-i határozata.

      (3)  HL L 166., 1998.6.11., 51. o.

      (4)  Lásd a II. melléklet A. részét.

      I. MELLÉKLET

         AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT IRÁNYELVEK
          (1)
         JEGYZÉKE

                  1.

                  Az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1985. december 20-i 85/577/EGK tanácsi irányelv (HL L 372., 1985.12.31., 31. o.).

                  2.

                  A fogyasztói hitelre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1986. december 22-i 87/102/EGK tanácsi irányelv (HL L 42., 1987.2.12., 48. o.) (2).

                  3.

                  A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelv: 10–21. cikk (HL L 298., 1989.10.17., 23. o.).

                  4.

                  A szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv (HL L 158., 1990.6.23., 59. o.).

                  5.

                  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 1993.4.21., 29. o.).

                  6.

                  A távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 144., 1997.6.4., 19. o.).

                  7.

                  A fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 171., 1999.7.7., 12. o.).

                  8.

                  A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

                  9.

                  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i, 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv: 86–100. cikk (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

                  10.

                  A fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 271., 2002.10.9., 16. o.).

                  11.

                  A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

                  12.

                  A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

                  13.

                  A szálláshelyek időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre, ezek viszontértékesítésére és cseréjére vonatkozó szerződések egyes szempontjai tekintetében a fogyasztók védelméről szóló, 2009. január 14-i 2008/122/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 33., 2009.2.3., 10. o.).

         (1)  Az 5., 6., 9., és 11. pontban megjelölt irányelvek különös rendelkezéseket tartalmaznak a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokra vonatkozóan.

         (2)  Az irányelvet 2010. május 12-i hatállyal hatályon kívül helyezte és felváltotta a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 133., 2008.5.22., 66. o.).

      II. MELLÉKLET

         A.   RÉSZ

         A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosításai

      (lásd a 9. cikket)

                  Az Európai Parlament és a Tanács 98/27/EK irányelve
                  (HL L 166., 1998.6.11., 51. o.).

                  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/44/EK irányelve
                  (HL L 171., 1999.7.7., 12. o.).

                  kizárólag a 10. cikket illetően

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve
                  (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

                  kizárólag a 18. cikk (2) bekezdését illetően

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/65/EK irányelve
                  (HL L 271., 2002.10.9., 16. o.).

                  kizárólag a 19. cikket illetően

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve
                  (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

                  kizárólag a 16. cikk (1) bekezdését illetően

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve
                  (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

                  kizárólag a 42. cikket illetően

         B.   RÉSZ

         A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők

      (lásd a 9. cikket)

                  Irányelv

                  Az átültetés határideje

                  Az alkalmazás napja

                  98/27/EK irányelv

                  2001. január 1.

                  —

                  1999/44/EK irányelv

                  2002. január 1.

                  —

                  2000/31/EK irányelv

                  2002. január 16.

                  —

                  2002/65/EK irányelv

                  2004. október 9.

                  —

                  2005/29/EK irányelv

                  2007. június 12.

                  2007. december 12.

                  2006/123/EK

                  2009. december 28.

                  —

      III. MELLÉKLET

         MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  98/27/EK irányelv

                  Ez az irányelv

                  1–5. cikk

                  1–5. cikk

                  6. cikk, (1) bekezdés

                  6. cikk, (1) bekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, c) pont

                  6. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  6. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

                  7. cikk

                  7. cikk

                  8. cikk, (1) bekezdés

                  —

                  8. cikk, (2) bekezdés

                  8. cikk

                  —

                  9. cikk

                  9. cikk

                  10. cikk

                  10. cikk

                  11. cikk

                  Melléklet

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet

                  —

                  III. melléklet


title: A Tanács irányelve (1989. október 10.) az általános ápolói oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló 77/452/EGK irányelv módosításáról és a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, az általános ápolók tevékenységére vonatkozó rendelkezések összehangolásáról szóló 77/453/EGK irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0595

Hivatalos Lap L 341 , 23/11/1989 o. 0030 - 0032 finn különkiadás fejezet 6 kötet 3 o. 0024  svéd különkiadás fejezet 6 kötet 3 o. 0024

		A Tanács irányelve(1989. október 10.)az általános ápolói oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló 77/452/EGK irányelv módosításáról és a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, az általános ápolók tevékenységére vonatkozó rendelkezések összehangolásáról szóló 77/453/EGK irányelv módosításáról(89/595/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 49. cikkére, 57. cikke (1) bekezdésére és (2) bekezdésének első és harmadik mondatára, valamint 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],együttműködve az Európai Parlamenttel [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a 77/453/EGK irányelv [4] 1. cikke (3) bekezdésének második albekezdése összehangolt és kiegyensúlyozott arányt ír elő, egyrészt az elméleti és a technikai oktatás, másrészt a klinikai gyakorlati betegápoló-képzés között anélkül, hogy ezt az arányt külön szabályozná; mivel az 1. cikk (4) bekezdése szerint a Tanács dönti el – a Bizottság javaslata alapján –, hogy ezeket a rendelkezéseket fenntartani vagy módosítani szükséges-e;mivel ennek vizsgálata alapján és különös tekintettel az általános ápolók tudásával szemben támasztott magasabb szintű követelményekre, megfelelőnek tűnik, hogy a 77/453/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdését úgy módosítsák, hogy az elméleti oktatás időtartama legalább egyharmada, a klinikai gyakorlat időtartama pedig legalább fele legyen az irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt kötelező képzési időtartamnak. Ez az arány teszi szükségessé az elméleti oktatás és a klinikai gyakorlat pontosabb meghatározását;mivel ezenkívül ajánlatos a többi egészségügyi szakmát illető irányelvekhez hasonlóan a 77/453/EGK irányelv mellékletében felsorolt szaktantárgyakkal kapcsolatban a teljesség igényét kizárni, és mind a 77/453/EGK irányelvben, mind a melléklet címében az "elméleti oktatás" és a "klinikai gyakorlat" fogalmát egységesen használni; mivel továbbá ajánlatos összehangolni a 77/452/EGK irányelv [5]– amelyet legutóbb a 89/594/EGK irányelv [6] módosított – bizonyos rendelkezéseinek megfogalmazásait az orvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló, 1975. június 16-i 75/362/EGK tanácsi irányelv [7] hasonló rendelkezéseivel, amelyeket legutóbb a 89/594/EGK irányelv módosított,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/452/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 6. cikk (3) bekezdése helyébe a következő lép:"(3) Ha a fogadó tagállam ismeretekkel rendelkezik olyan súlyos és pontosan meghatározott tényről, amely az érintett személy ebben az államban történő letelepedése előtt ennek felségterületén kívül következett be, és ez kihathat a szóban forgó tevékenység gyakorlására a fogadó tagállamban, akkor az tájékoztathatja a származás vagy a lakhely szerinti tagállamot.A származási vagy a lakhely szerinti tagállam ellenőrzi a tényállás hitelességét. E tagállam hatóságai maguk döntenek az elvégzendő vizsgálat módjáról és mértékéről, és tájékoztatják a fogadó tagállamot az általuk kibocsátott tanúsítványokból és iratokból levont következtetéseikről.A tagállamok biztosítják a rendelkezésre bocsátott adatok bizalmas kezelését."2. A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő lép:"(2) Ha a fogadó tagállam ismeretekkel rendelkezik olyan súlyos és pontosan meghatározott tényről, amely az érintett személy ebben az államban történő letelepedése előtt ennek felségterületén kívül következett be, és ez kihathat a szóban forgó tevékenység gyakorlására a fogadó tagállamban, akkor az tájékoztathatja a származás vagy a lakhely szerinti tagállamot.A származási vagy a lakhely szerinti tagállam ellenőrzi a tényállás hitelességét. E tagállam hatóságai maguk döntenek az elvégzendő vizsgálat módjáról és mértékéről, és tájékoztatják a fogadó tagállamot az (1) bekezdésnek megfelelően rendelkezésükre bocsátott tájékoztatásból levont következtetéseikről."3. A következő cikkel egészül ki:"10a. cikkAhol a fogadó tagállam kötelezővé teszi állampolgárai számára bizonyos tevékenységek folytatásához és gyakorlásához az 1. cikk értelmében, hogy esküt tegyenek vagy ünnepélyesen nyilatkozzanak, és ahol az ilyen eskü vagy nyilatkozat megfogalmazásait nem használhatják más tagállam polgárai, a fogadó tagállam az érintett személyeknek megfelelően és egyenértékűen megfogalmazott esküt vagy nyilatkozatot bocsát rendelkezésére."4. A 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:"Az ehhez szükséges és a (2) bekezdésben előírt a nyújtandó szolgáltatásokkal kapcsolatos nyilatkozat kiegészítéséül a tagállamok, hogy lehetővé tegyék a felségterületükön hatályos rendelkezések alkalmazását, egy, valamely szakmai szervezetben vagy testületben ideiglenes automatikus bejegyzést vagy pro forma tagságot, vagy valamely nyilvántartásba történő bejegyzést követelhetnek meg, feltéve hogy ez nem késlelteti vagy nehezíti meg a szolgáltatásnyújtást, és nem ró további költségeket a szolgáltatásokat nyújtóra."5. A 14. cikket el kell hagyni.2. cikkA 77/453/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontja, valamint (3) és (4) bekezdése helyébe a következő lép:"(2) b) egy speciális teljes idejű szakmai képzés, amelynek ki kell terjednie az irányelv mellékletében kifejtett program tantárgyaira, és egy 3 éves vagy 4600 órás elméleti képzést és klinikai gyakorlatot kell magába foglalnia.(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ápolóképzéssel megbízott intézmény a képzés idejére felelős az elméleti oktatás és a klinikai gyakorlat összehangolásáért.a) Az elméleti oktatás meghatározása:az ápolóképzésnek az a része, amelynek során a hallgatók elsajátítják azt a tudást, hozzáértést és azokat a szakmai jártasságokat, amelyek az ápolás összes tevékenységének megtervezéséhez, kivitelezéséhez és értékeléséhez szükségesek. Ez az oktatás az ápolóképző iskolákban vagy a képző intézmény által kiválasztott oktatási környezetben történik. Az oktatást ápolóképző szakoktatók és más hozzáértő személyek végzik.b) A klinikai gyakorlat meghatározása:az ápolóképzésnek az a része, amelynek során a hallgatók egy munkacsoport tagjaként egészséges vagy beteg emberekkel és/vagy a közösséggel közvetlen kapcsolatban állnak és megtanulják, a megszerzett tudásra és szakmai készségekre alapozva, az összes szükséges ápolási feladat tervezését, elvégzését és értékelését. Az ápolóhallgatók nemcsak azt tanulják meg, hogy miként kell egy munkacsoportban dolgozni, hanem a csoport vezetését is, és azt, hogy miként szervezzék meg a teljes körű ápolást, beleértve az egészségügyi felvilágosítást is egyének és kisebb csoportok részére az egészségügyi intézményekben vagy a közösségben.Ez a gyakorlat kórházakban és más egészségügyi intézményekben, valamint a közösségben az ápolóoktatók felügyelete mellett zajlik, valamint más képzett ápolók közreműködésével és segítségével. Az oktatási folyamat e fázisába más szakképzett személyzet is bevonható.Az ápolóhallgatók részt vesznek az érintett részlegek munkájában, amennyiben ezek a tevékenységek hozzájárulnak a képzésükhöz, és lehetővé teszi számukra az ápolással járó felelősség elsajátítását.(4) A melléklet A. részében említett elméleti oktatást a melléklet B. részében említett klinikai gyakorlattal egyensúlyban és azzal összehangoltan kell úgy megvalósítani, hogy az (1) bekezdésben említett tudást és tapasztalatot megfelelő módon sajátíthassák el a hallgatók. Az elméleti oktatás legalább az egyharmadát, míg a klinikai gyakorlat legalább a felét teszi ki a (2) bekezdés b) pontjában említett kötelező képzési időtartamnak."2. A melléklet a következőképpen módosul:a) a bevezetés helyébe a következő lép: "Az általános ápolók képzési programja, amely egy oklevél, egy bizonyítvány vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvány elnyerésével zárul, a következő két szakaszból áll, és legalább az itt felsorolt tárgyakat tartalmazza. E tárgyak közül egynek vagy többnek az oktatása lehetséges más tanfolyamok keretében vagy azokkal kapcsolatban.";b) az A. és B. részek címei a következőképpen módosulnak:- spanyol nyelven: "A. Enseñanza teórica y técnica" helyett "A. Enseñanza teórica" és a "B. Enseñanzas de enfermeria clinica" helyett "B. Enseñanza clinica",- dán nyelven: "A. Teoretisk og teknisk undervisning" helyett "A. Teoretisk undervisning",- német nyelven: "A. Theoretischer Unterricht" és "B. Klinisch-praktische Krankenpflege-Ausbildung" helyett "B. Klinische Unterweisung",- görög nyelven: "A. Θεωρητικη και πρακτικη διδασκαλια" helyett "A. Θεωρητικη διδασκαλια" és "B. Κλινικη διδασκαλια του νοσοκομου" helyett "B. Κλινικη διδασκαλια",- angol nyelven: "A Theoretical and technical instruction" helyett "A. Theoretical Instruction",- francia nyelven: "A. Enseignement théorique et technique" helyett "A. Enseignement théorique" és "B. Enseignement infirmier clinique" helyett "B. Enseignement clinique",- olasz nyelven: "A. Insegnamento teorico e tecnico" helyett "A. Insegnamento teorico" és "B. Insegnamento infermieristico clinico" helyett "B. Insegnamento clinico",- holland nyelven: "A. Tehoretisch en technisch onderwijs" helyett "A. Theoretisch onderwijs",- portugál nyelven: "A. Ensino teórico e técnico" helyett "A. Ensino teórico" és "B. Ensino clinico da enfermagem" helyett "B. Ensino clínico".3. cikkAz 1991. október 13. előtt megkezdett és a 77/543/EGK irányelv 1. cikkével összhangban álló általános ápolóképzés az eddigi rendelkezéseknek megfelelően változatlanul folytatható.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1991. október 13-ig megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1989. október 10-én.a Tanács részérőlaz elnökF. Doubin[1] HL C 20., 1988.1.26., 10. o. és HL C 322., 1988.12.15., 22. o.[2] HL C 235., 1988.9.12., 68. o. és HL C 256., 1989.10.9.[3] HL C 134., 1988.5.24., 27. o.[4] HL L 176., 1977.7.15., 8. o.[5] HL L 176., 1977.7.15., 1. o.[6] HL L 341., 1989.11.23., 19. o.[7] HL L 167., 1975.6.30., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2005/2/EK irányelve (2005. január 19.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az Ampelomyces quisqualis és a Gliocladium catenulatum hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
               22.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 20/15

      A BIZOTTSÁG 2005/2/EK IRÁNYELVE

   (2005. január 19.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az Ampelomyces quisqualis és a Gliocladium catenulatum hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a francia hatóságok 1996. április 12-én kérelmet kaptak a JSC International Ltd-től az Ampelomyces quisqualis hatóanyagnak az irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 97/591/EK bizottsági határozattal (2) megerősítették, hogy a dokumentáció „teljes” abban az értelemben, hogy azt úgy lehet tekinteni, mint ami elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

               (2)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Finnország 1998. május 19-én kérelmet kapott a Kemira Agro Oy-től (jelenleg: Verdera Oy) a Gliocladium catenulatum hatóanyagnak az irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 1999/392/EK bizottsági határozattal (3) megerősítették, hogy a dokumentáció „teljes” abban az értelemben, hogy azt úgy lehet tekinteni, mint ami elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

               (3)

               A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) és (4) bekezdésével összhangban – a kérelmező által javasolt felhasználásra vonatkozóan – értékelték e hatóanyagoknak az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásait. A kijelölt referens tagállamok 1997. október 28-án (Ampelomyces quisqualis), és 2000. június 15-én (Gliocladium catenulatum) benyújtották a Bizottsághoz az anyagokra vonatkozó értékelő jelentések tervezetét.

               (4)

               Az értékelő jelentések tervezetét a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták. A felülvizsgálatokat 2004. október 8-án véglegesítették az Ampelomyces quisqualis-ról és a Gliocladium catenulatumról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentések formájában.

               (5)

               A dokumentációt és az Ampelomyces quisqualis felülvizsgálatából származó információkat szintén benyújtották a Növényügyi Tudományos Bizottsághoz. A bizottság jelentését (4) hivatalosan 2001. március 7-én fogadták el.

               (6)

               A bizottság véleményében azt a következtetést vonta le, hogy a tüdőre vonatkozó kielégítő tanulmány hiányában, a kezelő személyekre vonatkozó kockázattal nem foglalkoztak megfelelően. A bizottság továbbá azt is megállapította, hogy általánosságban az előzetes adatsornak tartalmaznia kellene az ismételt adagolást, de ez mellőzhető, feltéve, hogy azt megfelelően indokolják. Az Ampelomyces quisqualis esetében a bizottság a tüdőre vonatkozó kielégítő tanulmány hiánya miatt nem tudott megjegyzéseket fűzni az ismételt adagolás szükségességéhez.

               (7)

               A bizottság végül arra a következtetésre jutott, hogy – noha nem észleltek az Ampelomyces quisqualis-szal szembeni allergiás reakciókat – nem zárható ki az e szervezetnek való mezőgazdasági expozícióból eredő allergiás reakciók előfordulásának lehetősége. A bizottság – az engedélyezést követő óvintézkedésként – a gyártók és a felhasználók egészségének nyomon követését és ezen eredmények jövőbeni újraértékelése érdekében történő rendelkezésre bocsátását ajánlotta.

               (8)

               A tudományos bizottság ajánlásait a további felülvizsgálat során, ezen irányelvben, valamint a felülvizsgálati jelentésben figyelembe vették.

               (9)

               A bejelentő – a tudományos bizottság kérésének megfelelően – elvégzett egy második, a tüdőre vonatkozó tanulmányt. A tanulmányt az állandó bizottság keretén belül tudományosan megalapozottnak és érvényesnek tekintették, és a további értékelés megállapította, hogy az Ampelomyces quisqualis az emlősök esetében nem patogén és nem fertőző, valamint, hogy nincs jelen méreganyag, és ezáltal a kezelői expozíció kockázatával a Növényügyi Tudományos Bizottság ajánlásainak megfelelően kielégítő módon foglalkoztak.

               (10)

               Ami az allergiás reakciók lehetőségét illeti, az anyag mezőgazdasági felhasználásából eredően nem jegyeztek fel ilyen reakciókat. Ennek eredményeként nincs ok úgy vélni, hogy az ilyen reakcióknak komoly kockázata van. Ennek ellenére az allergiás reakciók előfordulásának lehetősége nem zárható ki teljesen. Az e miatti aggodalomnak azonban nem kell megakadályoznia az anyagnak a 91/414/EK irányelv I. mellékletébe történő felvételét, de erre figyelemmel kellene lenni, ha a tagállamok létrehoznának egy megfigyelési programot, amikor engedélyezik az Ampelomyces quisqualis–t tartalmazó növényvédő szereket.

               (11)

               Az állandó bizottság keretén belüli értékelés ezért megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett nem lenne az emberekre ártalmas hatás.

               (12)

               A Gliocladium catenulatum felülvizsgálata nem tárt fel olyan megválaszolatlan kérdéseket vagy aggodalmat, amelyek a Növényügyi Tudományos Bizottság vagy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság keretén belüli konzultációt tettek volna szükségessé.

               (13)

               A különböző elvégzett vizsgálatokból kitűnt, hogy a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének tükrében az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel a bizottsági felülvizsgálati jelentésben felülvizsgált és részletezett felhasználásokra vonatkozóan. Emiatt az Ampelomyces quisqualis-t és a Gliocladium catenulatumot helyénvaló felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása céljából, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban, az összes tagállamban engedélyezhessék az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

               (14)

               Az Ampelomyces quisqualis-nak és a Gliocladium catenulatumnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételét követően a tagállamoknak megfelelő időszakot kell biztosítani, hogy végrehajthassák a 91/414/EGK irányelvnek az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó előírásait és különösen, hogy felülvizsgálhassák a meglévő ideiglenes engedélyeket, és a 91/414/EGK irányelv előírásaival összhangban – legkésőbb ezen időszak végéig – azokat az engedélyeket végleges engedélyekké alakíthassák, módosíthassák vagy visszavonhassák.

               (15)

               Ezért helyénvaló a 91/414/EGK irányelv ennek megfelelő módosítása.

               (16)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével.

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2005. szeptember 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, és a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot azonnal közlik a Bizottsággal.
   Ezeket a rendelkezéseket 2005. október 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok minden, Ampelomyces quisqualis-t vagy Gliocladium catenulatumot tartalmazó növényvédő szerre vonatkozó engedélyt felülvizsgálnak, annak biztosítása érdekében, hogy a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében az e hatóanyagokra megállapított feltételeket betartsák. Amennyiben szükséges, az engedélyeket legkésőbb 2005. szeptember 30-a előtt – a 91/414/EGK irányelvvel összhangban – módosítják vagy visszavonják.
   (2)   A tagállamok az Ampelomyces quisqualis-t vagy a Gliocladium catenulatumot, akár egyetlen hatóanyagként, illetve akár a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében legkésőbb 2005. március 31-ig felsorolt hatóanyagok egyikeként tartalmazó minden egyes engedélyezett növényvédő szert újraértékelnek az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján. Ezen értékelés alapján meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   Ennek meghatározását követően a tagállamok:

               a)

               az Ampelomyces quisqualis-t vagy a Gliocladium catenulatumot egyetlen hatóanyagként tartalmazó termék esetében szükség esetén legkésőbb 2006. szeptember 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               az Ampelomyces quisqualis-t vagy a Gliocladium catenulatumot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében szükség esetén 2006. szeptember 30-ig vagy az érintett hatóanyagot vagy hatóanyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosításra vagy visszavonásra megállapított időpontig – attól függően, hogy melyik időpont a későbbi – az engedélyt módosítják vagy visszavonják.

         4. cikk
   Ez az irányelv 2005. április 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. január 19-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2004/99/EK bizottsági határozattal (HL L 309., 2004.10.6., 6. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 239., 1997.8.30., 48. o.

      (3)  HL L 148., 1999.6.15., 44. o.

      (4)  A Növényügyi Tudományos Bizottság véleménye az Ampelomyces quisqualis-nak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről – A Növényügyi Tudományos Bizottság által 2001. március 7-én elfogadott vélemény.

      MELLÉKLET
      Az I. mellékletben szereplő táblázat vége a következő sorral egészül ki:

                     Sorszám

                     Közismert elnevezés, azonosítószámok

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A felvétel lejárta

                     Különös rendelkezések

                     „94

                        Ampelomyces quisqualis

                     Törzs: AQ 10
                     Kultúragyűjtemény száma CNCM I-807
                     CIPAC-szám
                     Nincs besorolva

                     Nem kell alkalmazni

                     2005. április 1.

                     2015. március 31.

                     Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
                     Az engedélyek megadásakor figyelembe kell venni az Ampelomyces quisqualis-ról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2004. október 8-án véglegesített felülvizsgálati jelentés – különösen annak I. és II. függeléke – következtetéseit.

                     99

                        Gliocladium catenulatum

                     Törzs: J1446
                     Kultúragyűjtemény száma DSM 9212
                     CIPAC-szám
                     Nincs besorolva

                     Nem kell alkalmazni

                     2005. április 1.

                     2015. március 31.

                     Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
                     Az engedélyek megadásakor figyelembe kell venni a Gliocladium catenulatumról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2004. március 30-án véglegesített felülvizsgálati jelentés – különösen annak I. és II. függeléke – következtetéseit.
                     Ebben az általános értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a kezelő személyek és a munkások védelmére. Adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni.”

         (1)  A hatóanyagok azonosítására és meghatározására vonatkozó további részletek a felülvizsgálati jelentésben szerepelnek.


title: A Tanács irányelve (1991. június 18.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv tizedik módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991L0338

Hivatalos Lap L 186 , 12/07/1991 o. 0059 - 0063 finn különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0198  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0198

		A Tanács irányelve(1991. június 18.)az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK irányelv tizedik módosításáról(91/338/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a belső piac fokozatos kialakítása érdekében 1992. december 31-ig intézkedéseket szükséges elfogadni; mivel a belső piac olyan belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;mivel a Tanács 1988. január 25-i állásfoglalásában [4] felkéri a Bizottságot, hogy késedelem nélkül törekedjék meghozni a Közösség cselekvési programja részére azokat a különleges intézkedéseket, amelyekkel leküzdik a kadmium okozta környezetszennyezést; mivel az emberi egészséget védeni kell, és egy átfogó stratégiát kell kialakítani, amely különösen korlátozza a kadmium felhasználását és ösztönzi a helyettesítő termékekre irányuló kutatásokat;mivel a helyettesítő termékekre vonatkozó ismeretekben és eljárásokban fejlődés következett be; mivel ezért tanácsos szisztematikusan újraértékelni a helyzetet a tudományos és műszaki vizsgálatok eredményeire tekintettel az említett állásfoglalás keretében;mivel a polivinilklorid (PVC) nem színezhető kadmiumalapú színezőanyaggal; mivel bizonyos különleges alkalmazások esetén a kadmiumalapú stabilizátorok használata még mindig szükséges a technika jelenlegi állása szerint;mivel bizonyos tagállamok által elfogadott, a fent említett anyagok és ezeket tartalmazó készítmények felhasználására és forgalomba hozatalára vonatkozó korlátozásoknak közvetlen hatásuk van a belső piac kialakítására és működésére; mivel ezért szükséges a tagállamok jogszabályainak közelítése e téren, valamint a legutóbb a 89/678/EGK irányelvvel [5] módosított 76/769/EGK irányelv [6] I. mellékletének módosítása,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/769/EGK irányelv I. melléklete a mellékletben előírtak szerint módosul. Az új rendelkezéseket azonban nem kell alkalmazni azokra a kadmiumtartalmú termékekre, amelyekre egyéb közösségi előírások vonatkoznak.2. cikkA kadmiumnál és vegyületeinél kevésbé veszélyes helyettesítő anyagokra vonatkozó ismeretek és eljárások fejlődésének köszönhetően a Bizottság, a tagállamokkal egyeztetve, értékeli a helyzetet, első alkalommal a 3. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított három év elteltével, majd azt követően szabályos időközönként, a 76/769/EGK irányelv 2a. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1992. december 31-től megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1991. június 18-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Wohlfart[1] HL C 8., 1990.1.13, 8. o. és az 1990. november 26-án közzétett módosítás.[2] HL C 260., 1990.10.15., 92. o. és HL C 129., 1991.5.20.[3] HL C 112., 1990.5.7., 1. o.[4] HL C 30., 1988.2.4, 1. o.[5] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.[6] HL L 398., 1989.12.30., 24. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 76/769/EGK irányelv I. melléklete a következő anyagokkal egészül ki:"24.Kadmium (CAS szám: 7440-43-9) és vegyületei | 1.1.Nem használható fel az alább felsorolt anyagokból és készítményekből gyártott késztermékek színezésére: |–polivinilklorid (PVC) | [3904 10] [3904 21] [3904 22] | |–poliuretán (PUR) | [3909 50] |–kis sűrűségű polietilén, kivéve a színezett mesterkeverék gyártására használt kis sűrűségű polietilén | [3901 10] |–cellulóz-acetát (CA) | [3912 11] [3912 12] |–cellulóz-acetát-butirát (CAB) | [3912 11] [3912 12] |–epoxigyanták | [3907 30] |A használatuktól és a tervezett végső céltól függetlenül, a fent felsorolt anyagokból és készítményekből gyártott és kadmiummal színezett késztermékek vagy termékösszetevők nem hozhatók forgalomba, ha azokban a kadmium koncentrációja (fém Cd-ban kifejezve), a műanyag 0,01 tömegszázalékát meghaladja. |1.2.Az 1.1. pont a következőkre is alkalmazandó 1995. december 31. után: |a)az alább felsorolt anyagokból és készítményekből gyártott késztermékek: |–melamin-formaldehid (MF) gyanták | [3909 20] | |–karbamid-formaldehid (UF) gyanták | [3909 10] |–telítetlen poliészterek (UP) | [3907 91] |–polietilén tereftalát (PET) | [3907 60] |–polibutilén tereftalát (PBT) | |–átlátszó/általános felhasználású polisztirol | [3903 11] [3903 19] |–akrilnitril-metilmetakrilát (AMMA) | |–térhálósított polietilén (VPE) | |–ütésálló polisztirén | |–polipropilén (PP) | [3902 10] |b)festékek | [3208] [3209] |Ha a festéknek nagy a cinktartalma, akkor a kadmium koncentrációjának a lehető legkisebbnek kell lennie, és semmilyen esetben sem haladhatja meg a 0,1 tömegszázalékot. |1.3.Az 1.1. és 1.2. pont azonban nem vonatkozik a biztonsági okból színezett termékekre. |2.1.Nem használható a vinilklorid-polimerekből vagy -kopolimerekből gyártott, alább felsorolt késztermékek stabilizálására: |–csomagolóanyagok (zacskók, tartályok, flakonok, kupakok) | [3923 29 10] [3920 41] [3920 42] | |–iroda- és iskolaszerek | [3926 10] |–bútorok, karosszéria- és egyéb tartozékok | [3926 30] |–ruhák és ruházati kiegészítők (beleértve a kesztyűket) | [3926 20] |–padló- és falburkolatok | [3918 10] |–impregnált, bevont és laminált textiltermékek | [5903 10] |–bőrutánzatok | [4202] |–hanglemezek | [8524 10] |–csövek és csőillesztések, valamint szerelvényeik | [3917 23] |–lengőajtók ("szalon" típusú) | |–közúti gépjárművek (belső, külső, alváz) | |–építő- és egyéb iparban használt acéllemez-borítások | |–elektromos vezeték szigetelése | |A használatuktól és a tervezett végső céltól függetlenül, a vinilklorid-polimerekből, illetve kopolimererekből gyártott, kadmiumtartalmú anyaggal stabilizált késztermékek vagy termékösszetevők nem hozhatók forgalomba, ha azokban a kadmium koncentrációja (fém Cd-ban kifejezve) a polimer 0,01 tömegszázalékát meghaladja. Ezek a rendelkezések 1994. június 30-án lépnek hatályba. |2.2.A 2.1. pont nem vonatkozik a kadmiumalapú stabilizálószert biztonsági okokból használó késztermékekre. |3.Ezen irányelv alkalmazásában a "kadmiumbevonat": bármelyik fémfelületre történő fém-kadmium-felhordás, illetve fém-kadmium-bevonat készítése. |3.1.Nem használható fel az alább felsorolt ágazatokban/alkalmazásoknál használt fém-termékek és termékösszetevők kadmiumbevonatához. |a)az alábbi felszerelések és gépek esetében: |–élelmiszerek gyártása | [8210] | |[8417 20] |[8419 81] |[8421 11] |[8421 22] |[8422] |[8435] [8437] [8438] |[8476 11] |–mezőgazdaság | [8419 31] |[8424 81] |[8432] [8433] |[8434] [8436] |–hűtés és mélyhűtés | [8418] |–nyomtatás és könyvkötészet | [8440] |[8442] |[8443] |b)az alábbiak gyártásánál alkalmazott készülékek és gépek esetében: |–háztartási gépek | [7321] | |[8421 12] |[8450] |[8509] |[8516] |–bútorok | [8465] [8466] |[9401] [9402] |[9403] [9404] |–szaniter-áruk | [7324] |–központi fűtés és légkondicionáló berendezés | [7322] |[8403] [8404] |[8415] |A felhasználásuktól és a tervezett végső céltól függetlenül, a fenti a) és b) listán szereplő ágazatokban/alkalmazásokban használt, valamint a fenti b) listán szereplő ágazatokban gyártott kadmiumbevonatú késztermékek vagy ilyen termékösszetevők nem hozhatók forgalomba. |3.2.A 3.1. pontban említett rendelkezések 1995. június 30-tól alkalmazandók az alábbi a) és b) listán szereplő ágazatokban/alkalmazásokban használt, valamint az alábbi b) listán szereplő ágazatokban gyártott kadmiumbevonatú késztermékek vagy ilyen termékösszetevők esetén: |a)Az alábbiak gyártására használt készülékek és gépek esetén: |–papír és karton | [8419 32] | |[8439] |[8441] |–textil és ruházat | [8444] [8445] |[8447] [8448] |[8449] [8451] |[8452] |b)Az alábbiak gyártására használt készülékek és gépek esetén: |–ipari anyagmozgatás során használt berendezések és gépek | [8425] [8426] [8427] | |[8428] |[8429] |[8430] |[8431] |–közúti és mezőgazdasági gépjárművek | [87. fejezet] |–vonatok | [86. fejezet] |–vízi járművek | [89. fejezet] |3.3.A 3.1. és a 3.2 pont a következőkre nem alkalmazandó:a repülési, az űrhajózási, a bányászati, a nyílt tengeri és az atomenergia ágazatban használt termékekre és termékösszetevőkre, amelyek alkalmazása szigorú biztonsági előírásokat követel meg, továbbá közúti és mezőgazdasági járművek, vonatok és a vízi járművek biztonsági berendezései esetében,elektromos csatlakozások esetében, bármely felhasználási ágazatban, figyelembe véve a berendezéssel szemben támasztott megbízhatóságot, amelybe ilyen elektromos csatlakozókat építettek be. |--------------------------------------------------