title: Az Európai Parlament és a Tanács 96/74/EK irányelve (1996. december 16.) a textiltermékek elnevezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996L0074

Hivatalos Lap L 032 , 03/02/1997 o. 0038 - 0055

		Az Európai Parlament és a Tanács 96/74/EK irányelve(1996. december 16.)a textiltermékek elnevezésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 189. cikkének b) pontjában megállapított eljárásnak megfelelően [3],(1) mivel a textiltermékek elnevezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/307/EGK tanácsi irányelvet [4] gyakran és nagymértékben módosították; mivel az érthetőség és ésszerűség érdekében az említett irányelvet egységesíteni kell;(2) mivel, amennyiben az egyes tagállamokban a textiltermékek elnevezéseire, összetételére és címkézésére vonatkozó rendelkezések tagállamonként különböznének egymástól, az gátolná a belső piac megfelelő működését;(3) mivel az ilyen gátló tényezők elháríthatók, ha a textiltermékek forgalomba hozatalára egységes, közösségi szintű szabályozás vonatkozik; mivel ennek érdekében szükség van a textilszál-elnevezéseknek, valamint a textiltermékekhez az előállítás, feldolgozás és forgalmazás különböző szakaszaiban kapcsolódó címkéken, jelöléseken és dokumentumokon megjelenő információknak az összehangolására; mivel a "textilszál" kifejezést ki kell terjeszteni az 5 mm-t meg nem haladó névleges szélességű, az I. melléklet 19–38. valamint 41. pontjában felsorolt polimerek extrudálása révén előállított lapokból kivágott, majd ezt követően hosszirányban kihúzott szalagokra vagy tömlőkre;(4) mivel rendelkezni kell bizonyos olyan termékek tekintetében is, amelyek nem kizárólag textilanyagokból készülnek, de textiltartalmuk a termék alapvető részét képezi, illetve erre a textiltartalomra a gyártó, a feldolgozó vagy a kereskedő külön felhívja a figyelmet; mivel a II. melléklet 30. pontjában nem szükséges különbséget tenni a poliamid vagy nejlon különböző típusai között, s ennek megfelelően az ezekre megállapított tűréshatárokat összhangba kell hozni egymással;(5) mivel az idegen szálak tekintetében a tiszta termékekre már korábban megállapított tűréshatárt a szálkeverékből készült termékekre is alkalmazni kell;(6) mivel az e területen hozott nemzeti eredetű rendelkezések céljának megvalósítása érdekében kötelezővé kell tenni a címkézést;(7) mivel, ha valamely termék összetételét a gyártáskor műszakilag nehéz megállapítani, az adott időben bármely ismert szálat fel lehet tüntetni a címkén, feltéve, hogy az a késztermék bizonyos százalékát alkotja;(8) mivel az e téren a Közösségen belül megmutatkozó nyilvánvaló alkalmazásbeli különbségek elkerülése végett célszerű meghatározni bizonyos, két vagy több összetevőből álló textiltermékek címkézésének pontos módszereit, valamint a textiltermékek azon összetevőit, amelyeket címkézési és elemzési szempontból nem kell figyelembe venni;(9) mivel azokat a textiltermékeket, amelyekre csak globális címkézési követelmények vonatkoznak, illetve amelyeket méterre vagy levágott hosszra árulnak, olyan módon kell eladásra kínálni, hogy a fogyasztó teljes mértékben megismerhesse az egész csomaghoz, illetve göngyöleghez mellékelt adatokat; mivel a tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy döntsenek az e célból meghozandó intézkedésekről;(10) mivel a felhasználók és a fogyasztók körében különös tekintélynek örvendő megjelölések vagy nevek használatát bizonyos feltételekhez kell kötni;(11) mivel szükségessé vált a felhasznált módszerekkel szembeni esetleges kifogásolások kizárása érdekében meghatározni a textiltermékek mintavételezésére és elemzésére szolgáló módszereket; mivel mindazonáltal az egyes országokban jelenleg hatályban lévő nemzeti módszerek átmeneti fenntartása nem akadályozza meg egységes szabályok alkalmazását;(12) mivel ezen irányelv II. melléklete, amennyiben a textiltermékek szálösszetételének elemzéssel történő megállapítása során az egyes vízmentes szálak tömegére, megállapodás szerinti tűréseket tartalmazó 1., 2. és 3. tételben két eltérő megállapodás szerinti tűréshatár van megadva a gyapjút illetve állati szőrt tartalmazó kártolt vagy fésült szálak összetételének kiszámításához; mivel a laboratóriumokban nem mindig állapítható meg, hogy valamely termék kártolt vagy fésült, és ennek következtében e rendelkezésnek az alkalmazása során egymásnak ellentmondó eredmények születhetnek a textiltermékek megfelelőségéről a Közösségben elvégzett ellenőrzés során; mivel ennek megfelelően a laboratóriumok számára engedélyezni kell, hogy kétséges esetekben egységes megállapodás szerinti tűréshatárt alkalmazzanak;(13) mivel nem tanácsos külön a textiltermékekről szóló irányelvben összehangolni az ilyen termékekre vonatkozó valamennyi rendelkezést;(14) mivel a III. és IV. mellékletben említett tételek különleges jellege folytán ki kell terjednie a címkézési kötelezettségek alól mentes, egyéb termékekre is, különösen az "eldobható" termékekre, vagy azokra a termékekre, amelyekre csak globális címkézési kötelezettség vonatkozik;(15) mivel az elemzési módszerek megállapításához és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításhoz szükséges rendelkezések szigorúan technikai jellegű végrehajtási intézkedések; mivel ennek megfelelően ezekre az intézkedésekre, valamint ezen irányelv I. és II. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására vonatkozó intézkedésekre alkalmazni kell a kétkomponensű textilszálkeverék mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló, 1996. december 16-i 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [5] 6. cikkében meghatározott bizottsági eljárást;(16) mivel az ezen irányelvben megállapított rendelkezések összhangban vannak a textiltermékek elnevezésére és címkézésére vonatkozó irányelvekért felelős bizottság véleményével;(17) mivel ezen irányelv nem érintheti a tagállamoknak az V. melléklet B. részében megjelölt irányelvek átvételére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeket,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA Közösségen belül textiltermékek az ipari feldolgozás előtt vagy alatt, illetve bármelyik értékesítési szakaszban csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelnek az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseknek.2. cikk(1) Ennek az irányelveknek az alkalmazásában a "textiltermékek" kifejezésbe beletartozik minden nyers, félig megmunkált, megmunkált, félkész-, kész, félig konfekcionált vagy konfekcionált termék, amely kizárólag textilszálakból áll, függetlenül az alkalmazott keverési vagy összeállítási eljárástól.(2) Ezen irányelv alkalmazásában a "textilszál" kifejezés a következőket jelenti:- egységnyi anyag rugalmassága, finomsága, amelyet maximális keresztirányú kiterjedéséhez képest nagyarányú hosszúsága jellemez, és amelyet e tulajdonságok alkalmassá tesznek textilipari feldolgozásra,- hajlékony szalagok vagy tömlők, amelyeknek a névleges szélessége nem haladja meg az 5 mm-t, beleértve az I. melléklet 19–41. tételében felsorolt szálak előállításához használt anyagokból készült szélesebb csíkokból vagy fóliarétegekből vágott és textilipari felhasználásához alkalmas szalagok; a névleges szélesség a szalag illetve tömlő szélessége hajtogatott, ellapított, terjedelmesített vagy sodort állapotban, illetve az átlagos szélesség amennyiben a szélesség nem egyenletes.(3) A következő termékeket a textiltermékekkel megegyező módon kell kezelni és ezekre is ezen irányelv rendelkezései vonatkoznak;- azok a termékek, amelyek legalább 80 %-ban textilszálakból készültek,- azok a bútor-, esernyő- vagy napernyő huzatok, amelyek legalább 80 %-ban textilnyersanyagból készülnek; hasonlóképpen a többrétegű padlóburkolatok, matracok és kempingfelszerelések textilkomponensei, valamint a lábbelik és kesztyűk meleg bélései, ha ezek az összetevők vagy bélések a teljes árucikkhez képest legalább 80 %-ban textilnyersanyagból készültek,- más termékekbe beépített, és azok szerves részét alkotó textíliák, ha ezen termékek összetételét feltüntetik.3. cikk(1) A 2. cikkben említett szálak elnevezését és leírását az I. melléklet tartalmazza.(2) Az I. melléklet táblázatában megjelenő elnevezések csak azokra a textilszálakra használhatók, amelyek jellemzését a táblázat ugyanezen tételében meghatározták.(3) A felsorolt elnevezések semmilyen nyelven, sem önállóan, sem szógyökként, sem melléknévként nem használhatók semmiféle más szál megnevezésére.(4) A "selyem" kifejezés nem használható végtelen szálasanyagokra a szál alakjának vagy különleges kiszerelésének jellemzése céljából.4. cikk(1) Csak azokra a textiltermékekre alkalmazható a "100 %" vagy "tiszta" kifejezés, amelyek kizárólag egyféle szálasanyagból állnak; más hasonló kifejezés sem alkalmazható.(2) A textiltermékek tömegük legfeljebb 2 %-ig tartalmazhatnak idegen szálakat, ha ezt a műszaki okok indokolják, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye. Ez a tűréshatár 5 %-ra emelhető a kártolt termékeknél.5. cikk(1) A gyapjúból készült termékek megjelölése csak abban az esetben lehet:- "lana virgen" vagy "lana de esquilado",- "ren, ny uld",- "Schurwolle",- "παρθένο μαλλί",- "fleece wool" vagy "virgin wool",- "lame vierge" vagy "lame de tonte",- "lana vergine" vagy "lana di tosa",- "scheerwol",- "lá virgem",- "uusi villa",- "ren ull",ha kizárólag olyan szálból készültek, amely ezt megelőzően nem volt valamely késztermék része, amelyet az adott termék gyártása során szükséges eljárásokon kívül nem vetettek alá semmiféle fonási, illetve nemezelési eljárásnak, és amely a kezelés vagy használat során nem szenvedett károsodást.(2) Eltérve az (1) bekezdésben foglalt rendelkezésektől, az ott megjelölt elnevezéseket fel lehet használni a szálkeverékben levő gyapjú megjelölésére, ha:a) a keverékben lévő összes gyapjú eleget tesz az (1) bekezdésben meghatározott előírásoknak;b) az ilyen gyapjú részaránya a keverék össztömegének legalább 25 %-át alkotja;c) durván kártolt keverék esetében a gyapjú csak egyetlen más szálasanyaggal van keverve.Az ezen bekezdésben megjelölt esetekben meg kell adni a teljes százalékos összetételt.(3) A gyártással összefüggő műszaki okok alapján indokolt tűréshatárt 0,3 % szálkeverék-mennyiségre kell korlátozni az (1) és (2) bekezdésekben említett termékek esetén, beleértve a kártolt gyapjútermékeket is.6. cikk(1) Az olyan két vagy több szálkomponensű textiltermékeknél, amelyeknél az egyik szálasanyag a teljes tömeg legalább 85 %-át alkotja, a következő jelöléssel kell ellátni:- fel kell tüntetni ez utóbbi szál elnevezését és annak pontos százalékos tömegarányát, illetve- fel kell tüntetni ez utóbbi szál elnevezését, a "legalább 85 %" kiegészítéssel, illetve- fel kell tüntetni a termék teljes százalékos összetételét.(2) A két vagy többféle szálkomponensű textiltermékeknél, amelyeknél egyetlen szálasanyag-összetevő össztömege sem éri el a 85 %-ot, fel kell tüntetni legalább a két fő szálasanyag elnevezését és százalékos tömegarányát, majd az egyéb szálakat, tömegarányuk szerint csökkenő sorrendben, tömegszázalékuk feltüntetésével vagy anélkül. Mindazonáltal:a) amennyiben a szálasanyag-összetevő tömegaránya egyenként nem éri el a termék össztömegének 10 %-át, globálisan "más szálak" elnevezés alatt lehet feltüntetni, majd fel kell tüntetni ezek összegzett tömegszázalékát;b) olyan esetekben, ahol a termék össztömegének kevesebb, mint 10 %-át alkotó szál elnevezését feltüntetik, a termék százalékos tömegarányát is fel kell tüntetni.(3) Azoknál a termékeknél, amelyek láncfonala tiszta pamut és vetülékfonala tiszta len, és a len aránya eléri az írtelenített szövet össztömegének legalább 40 %-át, alkalmazható a "féllen" megjelölés de ilyenkor hozzá kell tenni a "tiszta pamutlánc – tiszta lenvetülék" meghatározást is.(4) A végső felhasználók számára forgalmazott textiltermékek esetén az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben megjelölt százalékos összetételben:a) a textiltermék össztömegének legfeljebb 2 %-át kitevő idegen szál mennyisége engedélyezett, ha ezt a mennyiséget műszaki okok indokolják, és nem rendszeres hozzáadásról van szó; ez a tűréshatár 5 %-re emelkedik kártolt eljárással készült termékek esetén, és ez nem érinti az 5. cikk (3) bekezdésében jelzett tűréshatárokat;b) a szálasanyag tömegéhez viszonyítva 3 % gyártási tűréshatár engedélyezett a névleges százalékos arány és az elemzéssel megállapított, tényleges százalékos arány között; ez a tűréshatár vonatkozik a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően a tömegarány szerint csökkenő sorrendben felsorolt szálakra. Ez a tűréshatár vonatkozik az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontjára is.Az elemzés során a tűréshatárokat külön-külön kell kiszámítani; a b) pontban jelzett tűrés kiszámításához figyelembe veendő össztömeg a késztermékben található szálasanyag tömege csökkentve az a) pont szerinti tűrés meghatározásakor talált idegen szálak tömegével.Az a) és b) pontokban megjelölt tűrés hozzáadása csak abban az esetben megengedett, ha az a) pontban jelzett tűrés megállapításakor az elemzés során talált idegen szálakról bebizonyosodik, hogy azok a textiltermékekben előforduló egy vagy több szálasanyaggal azonos kémiai típusúak.Egyes kivételes termékeknél, ha a gyártási folyamat ezt indokolja, amelyeknél, ha a termék megfelelőségét a 13. cikk (1) bekezdése szerint ellenőrizték, és ha ezt a gyártó megfelelően igazolni tudja. A tagállamoknak az ilyen intézkedésekről a Bizottságot azonnal tájékozatniuk kell.(5) A "szálkeverék" illetve "meghatározatlan textilösszetétel" kifejezéseket olyan termékeknél lehet alkalmazni, amelyek összetételét a gyártás során nem könnyű megállapítani.7. cikkA 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (3) bekezdésében, valamint a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott tűrést nem érintve, azokat a látható, esetleg eltávolítható szálakat, amelyek pusztán díszítő célokat szolgálnak, és nem haladják meg a késztermék tömegének 7 %-át, nem szükséges feltüntetni a 4. és 6. cikkben meghatározott szálösszetételben; ugyanez vonatkozik azokra a szálakra, (pl. fémszálakra), amelyeket elektromos feltöltődés elleni védelem céljából használnak fel a termékben, és amelyek a késztermék össztömegének 2 %-át nem haladják meg. A 6. cikk (3) bekezdésében megjelölt termékek esetén ezeket a százalékokat nem a kelme, hanem a láncfonál és a vetülékfonál tömegének alapján, külön-külön kell kiszámítani.8. cikk(1) Ezen irányelv értelmében a textiltermékeknek minősülő termékeket címkével vagy jelöléssel kell ellátni minden olyan esetben, amikor azok ipari vagy kereskedelmi céllal piacra kerülnek; ez a címkézés vagy jelölés a terméket kísérő kereskedelmi dokumentumokkal helyettesíthető vagy egészíthető ki olyan esetekben, amikor a termékeket nem a végső felhasználó számára kínálják eladásra, illetve amikor azokat az állam vagy más, a közjog hatálya alá tartozó jogi személy – azokban a tagállamokban, ahol ez a fogalom ismeretlen, valamely ezzel egyenértékű szervezet – által leadott megrendelésre szállítják.(2) a) A 3–6. cikkben, valamint az I. mellékletben megjelölt, a textilszál-összetételre vonatkozó megnevezéseket, leírásokat és tájékoztatót a kereskedelmi dokumentumokban egyértelműen kell feltüntetni. Nem megengedett a rövidítések használata a kereskedelmi szerződésekben, számlákon vagy szállítóleveleken; mindazonáltal automatizált feldolgozási kód használható abban az esetben, ha a kód ugyanazon a dokumentumon belül kifejtésre kerül.b) A 3–6. cikkben, valamint az I. mellékletben megjelölt, a textilszál-összetételre vonatkozó elnevezéseket, leírásokat és tájékoztatót világosan olvasható és egységes írásképben kell feltüntetni a textiltermékek forgalomba hozatalánál, illetve eladásra történő ajánlatokra, különösen katalógusokban és kereskedelmi prospektusokban, a csomagoláson, címkéken és jelöléseken.Azokat az adatokat és információt, amelyek nem képezik ezen irányelv tárgyát, teljesen külön kell feltüntetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a védjegyekre, illetve a vállalkozások nevére, amelyek állhatnak közvetlenül az ezen irányelvben előírt tájékoztatás előtt vagy után is.Mindazonáltal, ha valamely textilterméket az első albekezdésben megjelölt módon eladásra kínálnak vagy értékesítenek a fogyasztó részére, és a terméken feltüntetett védjegy vagy a vállalkozások neve, amely önmagában, melléknévként vagy szógyökként tartalmaz egy, az I. mellékletben felsorolt,vagy azzal összetéveszthető nevet, akkor közvetlenül a védjegy vagy a vállalkozás neve előtt vagy után, világosan olvasható nyomtatással, fel kell tüntetni a 3–6. cikkben és az I. bekezdésben felsorolt, a textilszál-összetétel elnevezését, leírásokat és információt.c) A tagállamok előírhatják saját nemzetük nyelvének használatát is az e cikk által előírt címkézésre és jelölésre, ha területükön textiltermékeket kínálnak eladásra.Csévék, orsók, motringok, gombolyagok, illetve bármilyen más kiszerelésű, kis mennyiségű varró-, foltozó- és hímzőfonal esetén a tagállamok az első albekezdésben meghatározott lehetőséggel kizárólag a csomagoláson vagy a kirakatokban feltüntetett globális címkézéssel kapcsolatban élhetnek. A IV. melléklet 18. tételében említett esetek sérelme nélkül, az egyes tételek címkézése a Közösség bármely nyelvén történhet.d) A tagállamok nem tilthatják meg a 3., 4. és 5. cikkben megjelöltektől eltérő, a termékek jellegzetességeire vonatkozó leírás vagy információ használatát, ha az ilyen leírás vagy információ a tisztességes kereskedelmi gyakorlatot nem sérti.9. cikk(1) A két vagy több különböző szálkomponensű textiltermékeken olyan címkét kell elhelyezni, amelyen feltüntetik mindegyik összetevő száltartalmát. Ez a címkézési mód nem kötelező amennyiben az összetevő nem éri el az össztömeg 30 %-át, kivéve a fő bélésanyagokat.(2) Ha két vagy több textilterméknek azonos a száltartalma, és általában egyetlen egységet képeznek, ezeken elegendő egyetlen címkét elhelyezni.(3) A 12. cikkben foglalt rendelkezésektől függetlenül:a) az alábbi fűzőipari termékek szálösszetételét a teljes termék vagy az alábbiakban felsorolt alkotórészek összetételének globális vagy külön-külön történő feltüntetésével kell megjelölni:- melltartóknál: a kosár és a hátrész külső és belső anyaga,- derékfűzőknél: az elülső hátsó és oldalsó merevítő elemek,- egész fűzőknél: a kosár külső és belső anyaga, az elülső és hátsó merevítő elemek és az oldalsó elemek.Az első albekezdésben felsoroltaktól eltérő fűzőipari termékek szálösszetételét a teljes termék összetételével illetve az egyes cikkek különböző komponenseivel globális vagy külön-külön történő jelzésével kell feltüntetni; ez a címkézés nem kötelező a termék össztömegének 10 %-át el nem érő komponensek esetén.A felsorolt fűzőipari termékek különböző részeinek külön címkézését úgy kell megoldani, hogy a végső felhasználó könnyen megérthesse, hogy a címkén található különböző információ a termék mely részeire vonatkozik;b) a maratott nyomású textíliák szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és az alapkelme és a maratott részek összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni. Ezeket az összetevőket meg kell nevezni;c) a hímzett textiltermékek szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és az alapkelme és a hímzőfonal összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni; ezeket az összetevőket meg kell nevezni; abban az esetben, ha a hímzett részek felülete nem éri el a termék felületének 10 %-át, csak az alapkelme összetételét kell feltüntetni;d) a különböző szálösszetételű magfonalból és burkolófonalból álló és a fogyasztók számára ilyen módon eladásra kínált körülfont fonalak szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és azt a magfonal és a burkolófonál összetételére vonatkozóan fel lehet tüntetni külön-külön is; ezeket az összetevőket meg kell nevezni;e) a bársony és plüss, illetve a bársony vagy plüss jellegű textíliák szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és ha a termék alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagokból készült, az alapkelme és a hasznos felület összetételét külön-külön is meg lehet adni, és az egyes részeket meg kell nevezni;f) az olyan padlóburkolatok és szőnyegek összetétele, amelyek alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagból készült, megadható kizárólag a hasznos felületre vonatkozóan is, ilyen esetben ennek szálasanyag-összetételét meg kell nevezni.10. cikk(1) A 8. és 9. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve:a) a III. mellékletben felsorolt, a 2. cikk (1) bekezdésében megjelölt valamelyik gyártási szakaszban lévő textiltermékek esetén a tagállamok nem írhatják elő az elnevezést vagy az összetételt tartalmazó címkézést, illetve jelölést. Mindazonáltal a 8. és 9. cikkben foglalt rendelkezések vonatkoznak az olyan esetekre, ahol ezen termékeken elnevezésük vagy összetételük, illetve olyan védjegyet vagy vállalkozás nevét tartalmazó címke vagy jelölés található, amely önállóan, melléknévként, vagy szógyökként tartalmazza az I. mellékletben felsorolt elnevezések valamelyikét vagy az azokkal könnyen összetéveszthető bármilyen más elnevezést;b) ha a IV. mellékletben felsorolt textiltermékek ugyanolyan típusúak és ugyanolyan összetételűek, azok együttesen kínálhatók értékesítésre, az ezen irányelv által meghatározott, az összetételre vonatkozó adatokat tartalmazó globális címkével ellátva;c) a méteráruként értékesített textiltermékek összetételét elegendő az értékesítésre kínált végen vagy göngyölegen feltüntetni.(2) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett termékeket úgy kínálják eladásra, hogy a végső felhasználó teljes mértékben megismerhesse ezeknek a termékeknek az összetételét.11. cikkA tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a textiltermékek forgalomba hozatalakor közreadott információt ne lehessen összetéveszteni az ezen irányelv által meghatározott elnevezésekkel és adatokkal.12. cikkA 8. cikk (1) bekezdése és az ezen irányelvben szereplő, a textiltermékek címkézésére vonatkozó más rendelkezések alkalmazásában a 4., 5. és 6. cikkben említett százalékos szálösszetételt anélkül kell meghatározni, hogy az alábbi tételeket figyelembe vennék:1. Valamennyi textiltermék esetén:nem textil alkotórészek, textiltermék szerves részét nem képző szövetszegélyek, címkék, jelvények, szegélyek és bordűrök, textilbevonatú gombok és csatok, a termék külön meghatározott és korlátozott részein bedolgozott kiegészítők, díszítések, nem rugalmas szalagok, rugalmas cérnák és szalagok, továbbá a 7. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően a pusztán díszítő, illetve az elektromos feltöltődést gátló, esetlegesen eltávolítható szálak;2. a) padlóburkolatok és szőnyegek esetén: minden hasznos felületen kívül eső egyéb komponens;b) bútorszövetek esetén: kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képezik a hasznos felület részét,dekorációs anyagok és függönyök esetén: a kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képzik a hasznos felület részét;c) egyéb textiltermékek esetén: alap vagy alátét kelmék, merevítő és erősítő kelmék, közbélések és vászonmerevítők, tűző és fércelő cérnák, kivéve, ha ezek helyettesítik a szövet láncát, illetve vetülékfonalát, a töltőanyagok, amelyeknek nincs hőszigetelő funkciójuk, és a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően a bélésanyagok.Ennek a rendelkezésnek az értelmében:- a textiltermékek alapkelméje az, amelyik a hasznos felület béléseként szolgál, különösen takarókban és kettős szövetekben, valamint a bársony vagy plüss kelmék és hasonló termékek alsó rétegén, nem minősül eltávolítandó bélésnek.- a "merevítő és erősítő kelmék" kifejezés alatt a textiltermékek meghatározott és korlátozott részein található, azok erősítésére illetve merevítésére vagy vastagítására szolgáló fonalak vagy anyagok értendők.3. zsírok, kötőanyagok, nehezítő-, írező- és appretálószerek, impregnálószerek, a festés és nyomás segédanyagai és a textilfeldolgozás során felhasznált egyéb termékek. Közösségi szintű rendelkezések hiányában a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy ezek a tételek ne szerepeljenek a mennyiségek között, mert az megtévesztheti a fogyasztót.13. cikk(1) Annak ellenőrzését, hogy a textiltermékek összetétele megfelel-e ezen irányelvnek megfelelően nyújtott tájékoztatónak, a (2) bekezdésben említett irányelvekben meghatározott elemzési módszerekkel kell elvégezni.Ennek érdekében a 4., 5. és 6. cikkben szereplő százalékos szálarányokat úgy kell meghatározni, hogy az egyes vízmentes szálak tömegére a 12. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében felsorolt tételek eltávolítását követően a II. mellékletben meghatározott vonatkozó tűréshatárt alkalmazzák.(2) Külön irányelvek határozzák meg az egyes tagállamok által, az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek szálösszetételének meghatározásához felhasználandó mintavételi és elemzési módszereket.14. cikk(1) A tagállamok az elnevezésekkel, illetve az összetétel feltüntetésével kapcsolatos okok miatt nem tilthatják meg és nem akadályozhatják az olyan textiltermékek forgalomba hozatalát, amelyek megfelelnek az ezen irányelv által előírt rendelkezéseknek.(2) Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések nem zárják ki az egyes tagállamokban az ipari és kereskedelmi tulajdon védelmére, a származási hely megjelölésre, eredetmegjelölésre és a tisztességtelen piaci verseny megakadályozására vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazását.15. cikkEzen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak az olyan textiltermékekre,1. amelyeket harmadik országba irányuló exportra szánnak;2. amelyek a tagállamokba vámkezelve, tranzit céllal érkeznek;3. amelyeket harmadik országból belső feldolgozásra importálnak;4. amelyeket bérmunkába adnak távmunkába dolgozó személyeknek vagy független cégeknek, amelyek a számukra kiadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy ellenérték fejében a tulajdonjog átszállna.16. cikk(1) Az irányelv I. mellékletének kiegészítéseit és II. mellékletének kiegészítéseit és módosításait, amelyek a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása miatt szükséges, a 96/73/EK irányelv 6. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.(2) A 96/73/EK irányelvben valamint a háromkomponensű szálkeverék mennyiségi elemzésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. február 26-i 73/44/EGK tanácsi irányelvben megjelöltektől eltérő két- és háromkomponensű szálkeverékek mennyiségi [6] elemzésének új módszerét is ezzel az eljárással kell meghatározni.(3) A 96/73/EK irányelv 5. cikkében említett bizottság neve: "A textiltermékek elnevezésére és címkézésére vonatkozó irányelvekért felelős bizottság".17. cikkA tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.18. cikkAz V. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül az V. melléklet A. részében említett irányelv hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő utalásokat az ezen irányelvre történő utalásokként kell értelmezni, és azokat a VI. mellékletben található korrelációs táblázatnak megfelelően kell alkalmazni.19. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított 20. napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1996. december 16-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökK. Hanscha Tanács részérőlaz elnökI. Yates[1] HL C 96., 1994.4.6., 1. o.[2] HL C 195., 1994.7.18., 9. o.[3] Az Európai Parlament 1995. február 15-i véleménye, (HL C 56., 1995.3.6., 53. o.), a Tanács 1996. február 26-i közös állásfoglalása (HL C 196., 1996.7.6., 1. o.), az Európai Parlament 1996. június 18-i határozata (HL C 198., 1996.7.8., 25. o.) valamint a Tanács 1996. október 7-i határozata.[4] HL L 185., 1971.8.16., 16. o. A legutóbb a 87/140/EGK irányelvvel (HL L 56., 1987.2.26., 24. o.) módosított irányelv.[5] HL L 32., 1997.2.3., 1. o.[6] HL L 83., 1973.3.30., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETTEXTILSZÁLAK TÁBLÁZATASor-szám | Elnevezés | A szál leírása |1 | gyapjú | juh vagy bárány (Ovis aries) gyapjából származó szál |2 | alpaka, láma, teve, kasmír, moher, angóra, vikunya, jak, guanakó, hód, vidra, a megnevezés után a "gyapjú" vagy "szőr" szó feltüntetésével vagy anélkül | az alábbi állatok szőre: alpaka, láma, teve, kasmírkecske, angórakecske, angóra nyúl, vikunya, jak, guanakó, hód, vidra |3 | állati szőr vagy lószőr, az állatfajta megadásával vagy anélkül (pl. marhaszőr, házikecskeszőr, lószőr) | az 1. vagy 2. sorban nem említett különféle állatok szőre |4 | selyem | Kizárólag selyemkiválasztó rovarok mirigyváladékából származó szál |5 | Pamut | a gyapotnövény (Gossypium) tokjából nyert szál |6 | Kapok | a kapok (Ceiba pentandra) belsejéből nyert szál |7 | Len | a len szárából (Linum usitassisimum) nyert rost |8 | Valódi kender | a kender szárából (Cannabis sativa) származó rost |9 | Juta | a Corchorus olitoruius és a Chorcorus capsularis szárából nyert rost. Ennek az irányelvnek az értelmében az alábbi növényfajokból származó rostokat is a jutáéval azonos módon kezeljük: Hibiscus cannabinus, Hibriscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |10 | Manilakender | A Musa textilis szárát burkoló levelekből nyert rost |11 | Alfafű | a Stipa tenacissima leveléből nyert rost |12 | Kókusz | a Cocos nucifera terméséről nyert rost |13 | Seprűzanót | a Cytisus scoparius illetve a Spartium Junceum ágából nyert rostból készült szál |14 | Rami | a Boehmeria nivea és a Boehmeria tenacissima szárából nyert rost |15 | Szizál | az Agave sisalana leveléből nyert rost |16 | Indiai kender | a Crotalaria juncea rostja |17 | Heneken (mexikói szizál) | az Agave Fourcroides leveléből nyert rost |18 | Agávé | az Agave Cantala rostja |19 | Acetát | cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok kevesebb mint 92 %-a, de legalább 74 %-a acetilezett |20 | Alginát | az alginsav fémsóiból készült szál |21 | Rézoxid-szál | rézoxid-ammóniás eljárással nyert regenerált cellulózszál |22 | Modál | Magas szakítószilárdságú és magas nedves modulusú regenerált cellulózszál. A szakítószilárdság (BC) szabványos állapotban és az 5 %-os megnyúláshoz szükséges erő (BM) nedves állapotban a következő: BC (CN) ≥ 1,3 T + 2 TBM (CN) ≥ 0,5 TTahol T a decitexben kifejezett lineáris sűrűség |23 | Regenerált fehérje (Protein) | természetes fehérjéből nyert vegyszerekkel, kémiai úton regenerált és stabilizált szál |24 | Triacetát | cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok legalább 92 %-a acetilezett |25 | Viszkóz | viszkóz eljárással készült, regenerált cellulózból álló végtelen és vágott szál |26 | Akril | a láncmolekula tömegének legalább 85 %-ában akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |27 | Poliklorid | a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó arányban vinilklorid vagy vinilidénklorid monomer egységeket tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |28 | Fluorszál | álló lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyet alifás fluor karbon monomerekből nyernek |29 | Modakril | a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó és 85 %-ánál kisebb arányban akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulák alkotta szál |30 | Poliamid vagy nejlon | a láncmolekulában ismétlődő, amid funkciós csoportot tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |31 | Poliészter | lineáris makromolekulákból álló szál, amelynek tömege legalább 85 %-ában egy diolés tereftálsav-észteréből áll |32 | Polietilén | nem behelyettesített alifás szénhidrogén makromolekulákból álló szál |33 | Polipropilén | aciklusos, lineáris telített szénhidrogén makromolekulákból álló szál, ahol két szénatomból egyhez metil csoport tartozik, izotaktikus elrendezésben, további behelyettesítés nélkül |34 | Polikarbamid | a láncmolekulában ismétlődő, karbamidilén (NH-CO-NH) funkciós csoportot tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |35 | Poliuretán | ismétlődő uretán funkciós csoportokat tartalmazó láncokból felépülő, lineáris makromolekulákból álló szál |36 | Vinilszál | eltérő acetálozási fokú poli(vinilalkohol) láncú, lineáris makromolekulák alkotta szál |37 | Trivinil | akrilnitrilből, egy klórozott vinil monomerből és egy harmadik vinil monomerből álló szál, amelyek közül egyik terpolimer részaránya sem éri el a teljes tömeg 50 %-át |38 | Elasztodién | természetes vagy szintetikus poli-izoprénből vagy egy vagy több vinil monomerrel vagy anélkül polimerizált egy vagy több diénből álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát |39 | Elasztán | tömegének legalább 85 %-ában szegmentált poliuretánból álló elasztikus szál, amely szálirányú húzóerő hatására eredeti hosszának háromszorosára nyúlik meg, és tehermentesítés után rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát |40 | Üvegszál | üvegből előállított szál |41 | a szálak anyagául szolgáló anyagnak megfelelő megnevezés, pl. fém, azbeszt, papír, amelyet a "fonal" illetve "szál" szó követhet | a fentiekben fel nem sorolt különféle vagy új anyagokból készült szálak |--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA TEXTILTERMÉKEKBEN TALÁLHATÓ SZÁLAK TÖMEGÉNEK KISZÁMÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT EGYEZMÉNYES TŰRÉSHATÁROKSorszám | Szál | Százalék |1–2 | Gyapjú és állati szőrök: | || fésült szálak | 18,25 || kártolt szálak | 17,00 |3 | Állati szőrök: | || fésült szálak | 18,25 || kártolt szálak | 17,00 || LÓSÖRÉNY | || fésült szálak | 16,00 || kártolt szálak | 15,00 |4 | Selyem | 11,00 |5 | Pamut: | || szokásos szálak | 8,50 || mercerezett szálak | 10,50 |6 | Kapok | 10,90 |7 | Len | 12,00 |8 | Kender | 12,00 |9 | Juta | 17,00 |10 | Manilakender | 14,00 |11 | Alfafű | 14,00 |12 | Kókusz | 13,00 |13 | Seprű | 14,00 |14 | Rami (fehérített rost) | 8,50 |15 | Szizál | 14,00 |16 | Indiai kender | 12,00 |17 | Heneken (Mexikói szizál) | 14,00 |18 | Kantala | 14,00 |19 | Acetát | 19,00 |20 | Alginát | 20,00 |21 | Rézoxid-szál | 13,00 |22 | Modál | 13,00 |23 | Fehérjeszál (protein) | 17,00 |24 | Triacetát | 7,00 |25 | Viszkóz | 13,00 |26 | Akril | 2,00 |27 | Klórszál | 2,00 |28 | Fluorszál | 0,00 |29 | Modakril | 2,00 |30 | Poliamid vagy nejlon: | || vágott szál | 6,25 || végtelen szál | 5,75 |31 | Poliészter: | || vágott szál | 1,50 || végtelen szál | 1,50 |32 | Polietilén | 1,50 |33 | Polipropilén | 2,00 |34 | Polikarbamid | 2,00 |35 | Poliuretán: | || vágott szál | 3,50 || végtelen szál | 3,00 |36 | Vinilszál | 5,00 |37 | Trivinil | 3,00 |38 | Elasztodién | 1,00 |39 | Elasztán | 1,50 |40 | Üvegszál: | || 5μm-t átlagos átmérő felett | 2,00 || legfeljebb 5μm átlagos átmérőig | 3,00 |41 | Fémszál | 2,00 || Fémes szál | 2,00 || Azbeszt | 2,00 || Papírfonal | 13,75 |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETCÍMKÉZÉSI VAGY JELÖLÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÁ NEM TARTOZÓ TERMÉKEK(10. cikk (1) bekezdés a) pont)1. ingujj-rögzítő2. óraszíj textilanyagból3. címkék és jelvények4. textilanyagokból készült bélelt edényfogók5. kávéskanna melegen tartó sapkák6. teáskanna melegen tartó sapkák7. ruhaujj védők8. nem plüssből készült karmantyúk9. művirágok10. tűpárnák11. festett kanavászok12. textiltermékek erősítés és merevítés céljából13. nemez14. használt, konfekcionált textiltermékek, ahol ezt egyértelműen feltüntetik15. lábszárvédők16. használt csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen használtként értékesítik17. nemezkalapok18. szattyán bőráru és textilanyagból készült nyereg19. textilanyagokból készült utazási cikkek20. kézzel hímzett faliszőnyegek, kész vagy félkész állapotban, beleértve a hímzőcérnát, amelyet a hímzővászontól külön értékesítenek, és kimondottan faliszőnyegek készítésére kínálnak21. cipzárak22. textilanyaggal behúzott gombok és csatok23. textilanyagokból készült könyvborítók24. játékok25. lábbelik textilből készült részei, kivéve a melegítő béléseket26. többféle összetevőből álló, 500 cm2-t meg nem haladó felületű tálalátétek27. konyhai kesztyűk és konyharuhák28. tojást melegen tartó sapkák29. kozmetikai táska30. textilből készült dohányzacskók31. textilből készült szemüvegtokok, cigaretta és szivartárcák, öngyújtóhoz és fésűhöz való tasakok32. védő sportfelszerelések, a kesztyűk kivételével33. piperetáskák34. cipőtisztító készlethez való táskák35. temetkezési cikkek36. Egyszer használatos termékek, a vatta kivételével.Ennek az irányelvnek az értelmében egyszer használatos termékeknek tekinthetők azok a textilből készült cikkek, amelyek csak egyszeri vagy korlátozott ideig való használatra terveztek, és amelyek rendeltetésszerű használata kizárja ugyanerre vagy hasonló célra történő későbbi használatra történő helyreállításukat.37. Az Európai gyógyszerkönyv hatálya alá tartozó és ennek szabályaiban történő utalásban szereplő textilipari termékek, gyógyászati és ortopédiai használatra szolgáló, nem egyszer használatos kötszerek, és általában az ortopédiai textiltermékek38. A IV. melléklet 12. pontjában felsorolt textilipari termékek, beleértve zsinórok, köteleket és zsinegeket, és szokásos használatuk általában a következő:a) berendezések alkotóelemeként termékek gyártásánál és feldolgozásánál;b) beépítendő elem gépekhez, szerelvényekhez (fűtés, légkondicionálás, világítás), háztartási és egyéb készülékekhez, járművekhez és egyéb közlekedési eszközökhöz vagy azok üzemeltetésére, karbantartására, vagy felszereléseire, ha azok nem ponyvaborítók és textilből készült járműtartozékok, amelyeket nem a járművel együtt értékesítenek39. védő és biztonsági célokra gyártott textilipari cikkek, pl. biztonsági övek, ejtőernyők, mentőmellények, tűzoltó csúszdák, tűzoltó eszközök, golyóálló mellények és különleges védőöltözékek (pl. tűz, vegyi anyagok és egyéb kockázati tényezők elleni védelem).40. túlnyomással tartott szerkezetek (pl. sportcsarnokok, kiállító csarnokok vagy raktárhelyiségek) abban az esetben, ha mellékelik e cikkek teljesítményére és műszaki adataira vonatkozó információt.41. vitorlák42. állatok számára készített ruházat43. zászlók és lobogók--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETGLOBÁLIS CÍMKÉZÉSRE VAGY JELÖLÉSRE KÖTELEZETT TERMÉKEK(10. cikk (1) bekezdés b) pont)1. felmosórongy2. törlőruhák3. szegélyek és ruhadíszek4. paszományok5. övek6. nadrágtartók7. harisnyatartók és harisnyakötők8. cipő és csizmafűző9. szalagok10. rugalmas (gumi)szalagok11. új csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen újként értékesítenek12. csomagoló és mezőgazdasági kötőző zsinórok, zsinegek, kötelek a III. melléklet 38. pontjába tartozó anyagokon kívül [1]13. tálalátétek14. zsebkendők15. kontyhálók és hajhálók16. gyermekek nyakkendők és csokornyakkendők17. előkék; mosdókesztyűk és arctörlő kendők18. egygrammos vagy kisebb nettó tömegű, kiskereskedelmi forgalomban kis mennyiségekben értékesített varró-, foltozó- és hímzőcérnák19. Függönyökhöz, sötétítőfüggönyökhöz és redőnyökhöz való szalagok[1] Az e pontba tartozó és levágott hosszra értékesített termékek esetén a globális címkézés alapja az orsó. Az e pontba tartozó kötél- és zsinegáru tartalmazza a hegymászáshoz és vízi sportokhoz használt köteleket is.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETA. RÉSZHATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELVEK(a 18. cikkben említett)- a Tanács 71/307/EGK irányelve (HL L 185., 1971.8.16., 16. o.), és annak egymást követő módosításai:- a Tanács 75/36/EGK irányelve (HL L 14., 1975.1.20., 15. o.)- a Tanács 83/623/EGK irányelve (HL L 353., 1983.12.15., 8. o.)- a Bizottság 87/140/EGK irányelve (HL L 56., 1987.2.26., 24. o.)B. RÉSZÁTVÉTELI HATÁRIDŐKIrányelv | Határidők |Az irányelv rendelkezéseinek megfelelő termékek kereskedelmének engedélyezésére | Az irányelv rendelkezéseinek nem megfelelő termékek kereskedelmének tilalmára |71/307/EGK | 1973. január 29. | 1975. január 29. |75/36/EGK | | |83/623/EGK | 1985. november 29. | 1987. május 29. |87/140/EGK | 1988. szeptember 1. | |--------------------------------------------------VI. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZATEbben az irányelvben | A 71/307/EGK irányelvben |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |3. cikk | 3. cikk |4. cikk | 4. cikk |5. cikk | 5. cikk |6. cikk | 6. cikk |7. cikk | 7. cikk |8. cikk | 8. cikk |9. cikk | 9. cikk |10. cikk | 10. cikk |11. cikk | 11. cikk |12. cikk | 12. cikk |13. cikk | 13. cikk |14. cikk | 14. cikk |15. cikk | 15. cikk |16. cikk | 15. cikk a) |17. cikk | 16. cikk (3) |18. cikk | – |19. cikk | 17. cikk |I melléklet, 1. pont | I melléklet, 1. pont |I melléklet, 2. pont | I melléklet, 2. pont |I melléklet, 3. pont | I melléklet, 3. pont |I melléklet, 4. pont | I melléklet, 4. pont |I melléklet, 5. pont | I melléklet, 5. pont |I melléklet, 6. pont | I melléklet, 6. pont |I melléklet, 7. pont | I melléklet, 7. pont |I melléklet, 8. pont | I melléklet, 8. pont |I melléklet, 9. pont | I melléklet, 9. pont |I melléklet, 10. pont | I melléklet, 10. pont |I melléklet, 11. pont | I melléklet, 11. pont |I melléklet, 12. pont | I melléklet, 12. pont |I melléklet, 13. pont | I melléklet, 13. pont |I melléklet, 14. pont | I melléklet, 15. pont |I melléklet, 15. pont | I melléklet, 16. pont |I melléklet, 16. pont | I melléklet, 16. pont a) |I melléklet, 17. pont | I melléklet, 16. pont b) |I melléklet, 18. pont | I melléklet, 16. pont c) |I melléklet, 19. pont | I melléklet, 17. pont |I melléklet, 20. pont | I melléklet, 18. pont |I melléklet, 21. pont | I melléklet, 19. pont |I melléklet, 22. pont | I melléklet, 20. pont |I melléklet, 23. pont | I melléklet, 21. pont |I melléklet, 24. pont | I melléklet, 22. pont |I melléklet, 25. pont | I melléklet, 23. pont |I melléklet, 26. pont | I melléklet, 24. pont |I melléklet, 27. pont | I melléklet, 25. pont |I melléklet, 28. pont | I melléklet, 26. pont |I melléklet, 29. pont | I melléklet, 27. pont |I melléklet, 30. pont | I melléklet, 28. pont |I melléklet, 31. pont | I melléklet, 29. pont |I melléklet, 32. pont | I melléklet, 30. pont |I melléklet, 33. pont | I melléklet, 31. pont |I melléklet, 34. pont | I melléklet, 32. pont |I melléklet, 35. pont | I melléklet, 33. pont |I melléklet, 36. pont | I melléklet, 34. pont |I melléklet, 37. pont | I melléklet, 35. pont |I melléklet, 38. pont | I melléklet, 36. pont |I melléklet, 39. pont | I melléklet, 37. pont |I melléklet, 40. pont | I melléklet, 38. pont |I melléklet, 41. pont | I melléklet, 39. pont |II. melléklet, 1-2. pont | II. melléklet, 1-2. pont |II. melléklet, 3. pont | II. melléklet, 3. pont |II. melléklet, 4. pont | II. melléklet, 4. pont |II. melléklet, 5. pont | II. melléklet, 5. pont |II. melléklet, 6. pont | II. melléklet, 6. pont |II. melléklet, 7. pont | II. melléklet, 7. pont |II. melléklet, 8. pont | II. melléklet, 8. pont |II. melléklet, 9. pont | II. melléklet, 9. pont |II. melléklet, 10. pont | II. melléklet, 10. pont |II. melléklet, 11. pont | II. melléklet, 11. pont |II. melléklet, 12. pont | II. melléklet, 12. pont |II. melléklet, 13. pont | II. melléklet, 13. pont |II. melléklet, 14. pont | II. melléklet, 15. pont |II. melléklet, 15. pont | II. melléklet, 16. pont |II. melléklet, 16. pont | II. melléklet, 16. pont a) |II. melléklet, 17. pont | II. melléklet, 16. pont b) |II. melléklet, 18. pont | II. melléklet, 16. pont c) |II. melléklet, 19. pont | II. melléklet, 17. pont |II. melléklet, 20. pont | II. melléklet, 18. pont |II. melléklet, 21. pont | II. melléklet, 19. pont |II. melléklet, 22. pont | II. melléklet, 20. pont |II. melléklet, 23. pont | II. melléklet, 21. pont |II. melléklet, 24. pont | II. melléklet, 22. pont |II. melléklet, 25. pont | II. melléklet, 23. pont |II. melléklet, 26. pont | II. melléklet, 24. pont |II. melléklet, 27. pont | II. melléklet, 25. pont |II. melléklet, 28. pont | II. melléklet, 26. pont |II. melléklet, 29. pont | II. melléklet, 27. pont |II. melléklet, 30. pont | II. melléklet, 28. pont |II. melléklet, 31. pont | II. melléklet, 29. pont |II. melléklet, 32. pont | II. melléklet, 30. pont |II. melléklet, 33. pont | II. melléklet, 31. pont |II. melléklet, 34. pont | II. melléklet, 32. pont |II. melléklet, 35. pont | II. melléklet, 33. pont |II. melléklet, 36. pont | II. melléklet, 34. pont |II. melléklet, 37. pont | II. melléklet, 35. pont |II. melléklet, 38. pont | II. melléklet, 36. pont |II. melléklet, 39. pont | II. melléklet, 37. pont |II. melléklet, 40. pont | II. melléklet, 38. pont |II. melléklet, 41. pont | II. melléklet, 39. pont |III. melléklet, 1. pont | III. melléklet, 1. pont |III. melléklet, 2. pont | III. melléklet, 2. pont |III. melléklet, 3. pont | III. melléklet, 3. pont |III. melléklet, 4. pont | III. melléklet, 4. pont |III. melléklet, 5. pont | III. melléklet, 5. pont |III. melléklet, 6. pont | III. melléklet, 6. pont |III. melléklet, 7. pont | III. melléklet, 7. pont |III. melléklet, 8. pont | III. melléklet, 8. pont |III. melléklet, 9. pont | III. melléklet, 9. pont |III. melléklet, 10. pont | III. melléklet, 10. pont |III. melléklet, 11. pont | III. melléklet, 11. pont |III. melléklet, 12. pont | III. melléklet, 12. pont |III. melléklet, 13. pont | III. melléklet, 13. pont |III. melléklet, 14. pont | III. melléklet, 14. pont |III. melléklet, 15. pont | III. melléklet, 15. pont |III. melléklet, 16. pont | III. melléklet, 17. pont |III. melléklet, 17. pont | III. melléklet, 18. pont |III. melléklet, 18. pont | III. melléklet, 19. pont |III. melléklet, 19. pont | III. melléklet, 20. pont |III. melléklet, 20. pont | III. melléklet, 21. pont |III. melléklet, 21. pont | III. melléklet, 22. pont |III. melléklet, 22. pont | III. melléklet, 23. pont |III. melléklet, 23. pont | III. melléklet, 24. pont |III. melléklet, 24. pont | III. melléklet, 25. pont |III. melléklet, 25. pont | III. melléklet, 26. pont |III. melléklet, 26. pont | III. melléklet, 27. pont |III. melléklet, 27. pont | III. melléklet, 28. pont |III. melléklet, 28. pont | III. melléklet, 29. pont |III. melléklet, 29. pont | III. melléklet, 30. pont |III. melléklet, 30. pont | III. melléklet, 31. pont |III. melléklet, 31. pont | III. melléklet, 32. pont |III. melléklet, 32. pont | III. melléklet, 33. pont |III. melléklet, 33. pont | III. melléklet, 34. pont |III. melléklet, 34. pont | III. melléklet, 35. pont |III. melléklet, 35. pont | III. melléklet, 36. pont |III. melléklet, 36. pont | III. melléklet, 37. pont |III. melléklet, 37. pont | III. melléklet, 38. pont |III. melléklet, 38. pont | III. melléklet, 39. pont |III. melléklet, 39. pont | III. melléklet, 40. pont |III. melléklet, 40. pont | III. melléklet, 41. pont |III. melléklet, 41. pont | III. melléklet, 42. pont |III. melléklet, 42. pont | III. melléklet, 43. pont |III. melléklet, 43. pont | III. melléklet, 44. pont |IV. melléklet | IV. melléklet |V. melléklet | – |VI. melléklet | – |--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2012/23/EU irányelve ( 2012. szeptember 12. ) a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               14.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 249/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2012/23/EU IRÁNYELVE
   (2012. szeptember 12.)
   a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére és 62. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
   mivel:

               (1)

               A biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) (2) létrehozza az Unió biztosítói és viszontbiztosítói szabályozásának és felügyeletének modern, kockázatalapú rendszerét. Ez a rendszer elengedhetetlen ahhoz, hogy biztonságos és stabil biztosítási ágazat jöjjön létre, amely fenntartható biztosítási termékeket kínál, és hosszú távú befektetések, valamint a stabilitás ösztönzése révén támogatja a reálgazdaságot.

               (2)

               A 2009/138/EK irányelv az átültetése határidejeként 2012. október 31-ét és az alkalmazása időpontjaként 2012. november 1-jét határozza meg. Az említett irányelv továbbá 2012. november 1-jét határozza meg a hatályos biztosítási és viszontbiztosítási irányelvek (3) (a továbbiakban együttesen: Szolvencia I) hatályon kívül helyezésének időpontjaként.

               (3)

               A Bizottság 2011. január 19-én többek között a 2009/138/EK irányelv módosításáról szóló javaslatot fogadott el a biztosítási ágazat új felügyeleti struktúrájának, nevezetesen az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásának a figyelembevétele érdekében (a továbbiakban: Omnibus II javaslat). Az Omnibus II javaslat rendelkezik a 2009/138/EK irányelv átültetésére vonatkozó időpont és alkalmazására vonatkozó időpont, valamint a Szolvencia I hatályon kívül helyezésére meghatározott időpont későbbi időpontra történő módosításáról is.

               (4)

               Az Omnibus II javaslat összetettségét tekintve fennáll annak a kockázata, hogy nem fog hatályba lépni a 2009/138/EK irányelv átültetése időpontját és az alkalmazása időpontját megelőzően. Az említett időpontok változatlanul hagyása azzal a következménnyel járna, hogy a 2009/138/EK irányelvet az Omnibus II javaslatban előírt átmeneti szabályok és megfelelő kiigazítások hatálybalépése nélkül hajtják végre.

               (5)

               Annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamokra a 2009/138/EK irányelv átültetése, majd később, az Omnibus II javaslatban előirányzott új struktúra kapcsán túlzottan nagy jogalkotási teher nehezedjen, célszerű a 2009/138/EK irányelv átültetésére meghatározott időpontot későbbi időpontra módosítani.

               (6)

               Annak érdekében, hogy a felügyeleteknek és a biztosítóknak, valamint viszontbiztosítóknak elegendő idejük legyen felkészülniük az új felügyeleti rendszer alkalmazására, célszerű a 2009/138/EK irányelv alkalmazásának későbbi időpontjáról is rendelkezni.

               (7)

               A jogbiztonság érdekében indokolt a Szolvencia I hatályon kívül helyezésének időpontját ennek megfelelően egy későbbi időpontra módosítani.

               (8)

               Tekintettel arra, hogy rövid idő marad a 2009/138/EK irányelvben meghatározott időpontokig, ezen irányelvnek indokolt haladéktalanul hatályba lépnie,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2009/138/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 309. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

                           a)

                           az első albekezdésben a „2012. október 31-ig” időpont helyébe „2013. június 30-ig” lép;

                           b)

                           az első albekezdés után a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
                           „Az első albekezdésben említett törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.”

               2.

               A 310. cikk első bekezdésében a „2012. november 1-jével” időpont helyébe „2014. január 1-jével” lép.

               3.

               A 311. cikk második bekezdésében a „2012. november 1-jétől” időpont helyébe „2014. január 1-jétől” lép.

         2. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   3. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2012. szeptember 12-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  Az Európai Parlament 2012. július 3-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. szeptember 5-i határozata.

      (2)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

      (3)  A Tanács 64/225/EGK irányelve (1964. február 25.) a viszontbiztosítás és a visszaengedményezés területén a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozások megszüntetéséről (HL 56., 1964.4.4., 878/64. o.); a Tanács 73/239/EGK első irányelve (1973. július 24.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 228., 1973.8.16., 3. o.); a Tanács 73/240/EGK irányelve (1973. július 24.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási üzletág tekintetében a letelepedés szabadságát akadályozó korlátok eltörléséről (HL L 228., 1973.8.16., 20. o.); a Tanács 76/580/EGK irányelve (1976. június 29.) a 73/239/EGK irányelv módosításáról (HL L 189., 1976.7.13., 13. o.); a Tanács 78/473/EGK irányelve (1978. május 30.) a közösségi együttes biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 151., 1978.6.7., 25. o.); a Tanács 84/641/EGK irányelve (1984. december 10.) a 73/239/EGK első irányelvnek elsősorban az utazási segítségnyújtás vonatkozásában történő módosításáról (HL L 339., 1984.12.27., 21. o.); a Tanács 87/344/EGK irányelve (1987. június 22.) a jogvédelmi biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 185., 1987.7.4., 77. o.); a Tanács 88/357/EGK második irányelve (1988. június 22.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról (HL L 172., 1988.7.4., 1. o.); a Tanács 92/49/EGK második irányelve (1992. június 18.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (harmadik nem életbiztosítási irányelv) (HL L 228., 1992.8.11., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 98/78/EK irányelve (1998. október 27.) a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről (HL L 330., 1998.12.5., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2001/17/EK irányelve (2001. március 19.) a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról (HL L 110., 2001.4.20., 28. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2002/83/EK irányelve (2002. november 5.) az életbiztosításról (HL L 345., 2002.12.19., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2005/68/EK irányelve (2005. november 16.) a viszontbiztosításról (HL L 323., 2005.12.9., 1. o.).


title: A Tanács irányelve (1974. június 4.) a toxikus termékek kereskedelmével és forgalmazásával foglalkozó önálló vállalkozók és közvetítők tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31974L0557

Hivatalos Lap L 307 , 18/11/1974 o. 0005 - 0009 finn különkiadás fejezet 6 kötet 1 o. 0167  görög különkiadás: fejezet 06 kötet 1 o. 0184  svéd különkiadás fejezet 6 kötet 1 o. 0167  spanyol különkiadás fejezet 06 kötet 1 o. 0178  portugál különkiadás fejezet 06 kötet 1 o. 0178

		A Tanács irányelve(1974. június 4.)a toxikus termékek kereskedelmével és forgalmazásával foglalkozó önálló vállalkozók és közvetítők tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról(74/557/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 54. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 63. cikke (2) és (3) bekezdésére,tekintettel a letelepedés szabadságára vonatkozó korlátozások eltörlését kitűző általános programra [1] és különösen annak IV. címe A. és C. részeire,tekintettel a szolgáltatások szabadságára vonatkozó korlátozások eltörlését kitűző általános programra [2] és különösen annak V. címe C. részére,tekintettel a nagykereskedelemmel kapcsolatos tevékenységek tekintetében a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósításáról szóló, 1964. február 25-i 64/233/EGK tanácsi irányelvre [3],tekintettel a kereskedelemben, az iparban és a kisiparban működő közvetítő kereskedőkkel kapcsolatos tevékenységek tekintetében a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósításáról szóló, 1964. február 25-i 64/224/EGK tanácsi irányelvre [4],tekintettel a kiskereskedelemmel foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységeinek tekintetében a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósításáról szóló, 1968. október 15-i 68/363/EGK tanácsi irányelvre [5],tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [6],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [7],mivel az általános programok kimondják az állampolgárság szerinti diszkriminatív bánásmód eltörlését, a következő területeken megvalósuló letelepedés és a szolgáltatásnyújtás tekintetében:- a kereskedelemben, az iparban és a kisiparban működő közvetítők és nagykereskedők tevékenysége területén, a második szakasz második évének vége előtt,- a kiskereskedelmi tevékenységek területén, az átmeneti periódus második szakasza második évének vége után és a második szakasz vége előtt;mivel a 64/223/EGK, a 64/224/EGK és a 68/363/EGK irányelvek nem vonatkoznak a toxikus termékek területére, amely utóbbit a közegészség védelme terén jelentkező sajátos problémák miatt a tagállamok szintjén szabályozzák törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések útján;mivel a fent említett 64/223/EGK és 68/363/EGK irányelvek a kórokozókkal összefüggő tevékenységek tekintetében fennálló nagykereskedelemre, közvetítésre és kiskereskedelemre sem vonatkoznak; mivel ugyanakkor a bejegyzett gyógyszerkészítményekkel kapcsolatos, törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedésekben megállapított rendelkezések közelítéséről szóló 66/454/EGK tanácsi irányelvvel [8] módosított 1965. január 26-i 65/65/EGK irányelv [9] alapján emberi és állati felhasználásra szánt gyógyszerként besorolt kórokozók mellett csak a "mezőgazdaságban alkalmazott biológiai rovarirtók" képezik az említett intézkedések tárgyát; mivel emiatt a kórokozók vonatkozásában a szolgáltatásnyújtási és letelepedési szabadság korlátozásainak eltörlését az ilyen rovarirtók kereskedelmére és forgalmazására lehet korlátozni;mivel nyilvánvalóvá vált, hogy szükséges és időszerű közösségi szinten szabályozni a két előző bekezdésben említett intézkedéseket, figyelembe véve azokat a káros hatásokat, melyeket a toxikus termékek közvetlenül vagy a természeten keresztül, közvetve az ember, állatok és növények egészségére gyakorolhatnak;mivel a kereskedelemben, az iparban és a kisiparban dolgozó közvetítő kereskedők tevékenysége a 64/224/EGK és a 68/363/EGK irányelvek hatáskörébe tartozik; mivel a közvetítő kereskedők tevékenysége a toxikus termékek és kórokozók tekintetében ki van zárva a fenti irányelvek hatálya alól; mivel ez az irányelv többek között a közvetítő kereskedők tevékenységének liberalizálására jött létre; mivel ennek megfelelően az ebben az irányelvben alkalmazott "kereskedelem és forgalmazás" fogalmak magukba foglalják a közvetítő kereskedők e területeken megvalósított tevékenységeit is;mivel a letelepedés szabadságát gátló korlátozások megszüntetését kitűző általános program megszabja, hogy el kell törölni a szakmai és kereskedelmi szervezetekhez való csatlakozás jogának gyakorlásával kapcsolatos korlátozásokat, amennyiben a kérdéses személy szakmai tevékenysége e jog gyakorlását is magában foglalja;mivel a szolgáltatást nyújtó személyt kísérő vagy az ő nevében tevékenykedő fizetett alkalmazottak helyzetét a Szerződés 48. és 49. cikkei alapján hozott rendelkezések szabják meg;mivel az önálló vállalkozók valamennyi tevékenységére, a kedvezményezettek mozgására és lakóhelyére külön irányelvek alkalmazandók, és amennyiben szükséges, a tagállamok által a vállalatokkal vagy a cégekkel szembeni, a tagok vagy harmadik személyek védelmére szolgáló előírások összehangolására irányelveket fogadnak el;mivel egyes tagállamokban a toxikus termékek kereskedelmét, forgalmazását és szakmai felhasználását a foglalkozás megkezdésére vonatkozó szabályok határozzák meg, míg más tagállamok, amennyiben szükséges, bevezetnek ilyen szabályokat; mivel emiatt a másik tagállam polgárai számára a toxikus termékek kereskedelméhez kapcsolódó tevékenységek elkezdését és gyakorlását könnyebbé tevő egyes átmeneti intézkedések egy külön irányelv tárgyát képezik,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA tagállamok a letelepedés és a szolgáltatások szabadságára vonatkozó korlátozások eltörlését kitűző általános programok I. címében szereplő természetes személyek és vállalatok vagy cégek vonatkozásában, továbbiakban a "kedvezményezettek", eltörlik az ezen általános programok III. címében feltüntetett, a 2. cikkben említett tevékenységek elkezdésének és folytatásának jogát érintő korlátozásokat.2. cikk(1) Ez az irányelv a 64/223/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése alapján, a 64/225/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdés ötödik francia bekezdése alapján és a 68/363/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése alapján kizárt toxikus termékek (anyagok és készítmények), valamint a mezőgazdaságban alkalmazott biológiai rovarirtó szerek kereskedelmével és forgalmazásával foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységeire alkalmazandó.(2) Az (1) bekezdésben említett termékek, amelyek a mellékletben vannak feltüntetve, az emberek, állatok és növények egészségére gyakorolt veszélyes hatásuk miatt a tagállamok joga szerint külön rendelkezések tárgyát képezik. A tagállamok a listákban bekövetkező bármely változásról értesítik a Bizottságot, amely pedig közli ezt a tagállamokkal.(3) Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni a 65/65/EGK irányelvben szereplő meghatározás szerinti gyógyszerkészítmények kereskedelmére és forgalmazására, illetve a vándorkereskedőkre vagy a házaló kereskedőkre.3. cikk(1) A 2. cikkben meghatározott tevékenységekre vonatkozó korlátozások megszűnnek, függetlenül attól, hogy hogyan nevezik az ilyen tevékenységet folytató személyt.(2) A tagállamokban jelenleg a kereskedelmi közvetítői munkát végző személyek meghatározására használt megnevezés a Tanács 64/224/EGK irányelvének 3. cikkében szerepel.4. cikk(1) A tagállamok különösen a következő korlátozásokat törlik el:a) azokat, amelyek a kedvezményezettek számára lehetetlenné teszik, hogy a befogadó tagállamban a tagállam állampolgáraival azonos feltételek mellett és ugyanolyan jogokkal telepedhessenek le vagy nyújtsanak szolgáltatásokat;b) azokat, amelyek olyan közigazgatási gyakorlat következtében jöttek létre, amely szerint a kedvezményezettek a tagállam állampolgáraihoz viszonyítva eltérő elbánásban részesülnek.(2) Az eltörlendő korlátozások közé tartoznak különösen azok, amelyek alapja olyan rendelkezés, amely a következő eszközökkel a kedvezményezettek számára lehetetlenné teszi vagy korlátozza a letelepedést vagy szolgáltatások nyújtását:a) Belgiumban:a carte professionnelle kötelező beszerzése (1965. február 19-i törvény 1. cikk);b) Franciaországban:- a carte d'identité d'étranger commerçant kötelező beszerzése (1938. november 12-i Décret-loi, 1939. február 2-i Décret, 1940. október 8-i törvény, 1954. április 10-i törvény, 1959. július 9-i 59–852. sz. Décret),- a kereskedelmi lízing megújításához való jog megtiltása (1953. szeptember 30-i Décret 38. cikk);c) Luxemburgban:a külföldi állampolgároknak nyújtott engedélyek érvényességének korlátozott időtartama (1962. június 2-i törvény 21. cikke).5. cikk(1) A tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezettek a saját állampolgáraikéval azonos feltételek mellett és ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel csatlakozhassanak szakmai és kereskedelmi szervezetekhez.(2) Letelepedés esetén a szakmai és kereskedelmi szervezetekhez való csatlakozás joga az ilyen szervezetek vezető tisztségeinek választás vagy kijelölés útján történő betöltésére való jogosultságot is jelenti. Ugyanakkor, az ilyen tisztségeket fent lehet tartani a saját állampolgárok számára, ha bármilyen törvény vagy rendelet rendelkezéseinek alapján az érintett szervezet közhatalom gyakorlásához kapcsolódó tevékenységeket lát el.(3) A Luxemburgi Nagyhercegségben a Kereskedelmi Kamara (Chambre de commerce) és a Szakmai Kamara (Chambre des métiers) tagsága a kedvezményezetteknek nem biztosítja azt a jogot, hogy e Kamarák irányító szerveinek választásában részt vegyenek.6. cikkEgyik tagállam sem nyújt a letelepedés feltételeit torzító segélyt azon állampolgárainak, akik a 2. cikkben említett valamely tevékenység folytatásának céljából egy másik tagállamban telepednek le.7. cikk(1) Amennyiben egy fogadó tagállam saját állampolgáraitól, akik a 2. cikkben említett valamelyik tevékenységet kívánják folytatni, igazolást követel meg a jó hírnévről és arról, hogy korábban nem folyt ellenük csődeljárás, vagy a kettő közül valamelyikről, akkor ez az állam más tagállamok állampolgáraitól elégséges bizonyítékként elfogadja a hatósági erkölcsi bizonyítványt vagy ennek hiányában egy ezzel egyenértékű okiratot, amelyet a származási tagállam – vagy az a tagállam, ahonnan a külföldi állampolgár érkezik – illetékes bírósága vagy közigazgatási hatósága állít ki, s amely tanúsítja, hogy ezeknek a követelményeknek a külföldi állampolgár megfelel.(2) Amennyiben a fogadó tagállam a 2. cikkben említett tevékenységeket folytatni kívánó saját állampolgáraival szemben bizonyos, a jó hírnévre vonatkozó követelményeket szab meg, és a követelmények kielégítésének igazolását nem lehet az (1) bekezdésben említett igazolás alapján bizonyítani, a tagállam más tagállamok állampolgárai esetén elégséges bizonyítékként elfogadja a származási országnak vagy annak az országnak, ahonnan a külföldi állampolgár érkezik, egy illetékes bírósága vagy közigazgatási hatósága által kibocsátott bizonyítványt, amely szerint a kérdéses követelmények teljesültek. Az ilyen bizonyítvány a fogadó ország által lényegesnek tekintett, különleges tényekre vonatkozik.(3) Amennyiben a származási ország vagy az az ország, ahonnan a külföldi állampolgár származik, nem bocsát ki igazolást a jó hírnévről az (1) bekezdés szerint, illetve arról, hogy az illető ellen nem folyt csődeljárás a (2) bekezdés értelmében, az ilyen igazolásokat helyettesítheti az, ha a kérdéses személy a származási országban vagy abban az országban, ahonnan ez a személy érkezik, egy hatáskörrel rendelkező bírósági vagy közigazgatási hatóság, illetve, ahol szükséges, közjegyző előtt, eskü alatt nyilatkozatot tesz vagy, olyan államokban, ahol az eskü alatti kijelentésre nem vonatkoznak rendelkezések, ünnepélyes nyilatkozatot tesz; a fent említett hatóság vagy közjegyző tanúsítványt állít ki az eskü alatt tett nyilatkozat vagy ünnepélyes nyilatkozat hitelességéről. Az arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a személy ellen nem folyt csődeljárás, az említett ország hatáskörrel rendelkező szakmai vagy kereskedelmi testülete előtt is tehető.(4) Az (1) vagy (2) bekezdésnek megfelelően kibocsátott okiratokat kiadásuk után legkésőbb három hónappal lehet bemutatni.(5) A tagállamok a 8. cikkben megállapított határidőn belül kijelölik az (1) és (2) bekezdésben említett azon hatóságokat és testületeket, amelyek ezeknek az okiratoknak a kibocsátására hatáskörrel rendelkeznek, és erről haladéktalanul értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot.(6) Ahol a fogadó tagállamban a pénzügyi helyzetről is kötelező az igazolás, az a tagállam a származási országban vagy abban az országban, ahonnan a külföldi állampolgár származik, a bankok által kibocsátott igazolásokat mint a saját országában kibocsátott igazolásokkal egyenértékűt veszi figyelembe.8. cikkA tagállamok elfogadják azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek a kihirdetéstől számított hat hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.9. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1974. június 4-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Ertl[1] HL 2., 1962.1.15., 36/62. o.[2] HL 2., 1962.1.15., 32/62. o.[3] HL 56., 1964.4.4., 863/64. o.[4] HL 56., 1964.4.4., 869/64. o.[5] HL L 260., 1968.10.22., 1. o.[6] HL C 63., 1969.5.28., 21. o.[7] HL C 10., 1970.1.27., 23. o.[8] HL 144., 1966.8.5., 2658/66. o.[9] HL 22., 1965.2.9., 369/65. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 2. cikk (2) bekezdésben említett következő termékek kategóriái a tagállamokban 1974. június 4-étől külön szabályozás tárgyát képezik:- Belgium:Toxikus anyagok és készítmények, melyek1. az 1946. február 6-i arrêté du Régent felsorolásában (módosításokkal) szerepelnek, amely a mérgező és toxikus anyagok tárolását és elosztását szabályozza (az 1921. február 24-i törvény végrehajtásához);2. a rovarirtó szerek és növényvédő szerek tárolását, kereskedelmét és alkalmazását szabályozó, 1958. május 31-i arrêté royal 1. és 2. kategóriáiba lettek besorolva,- Dánia:1. a) azon mérgező vagy toxikus és káros anyagok, amelyeket az 1961. május 3-i 119. törvény melléklete és az 1961. október 9-i 305. sz. (bekendgørelse) rendelet (e törvény végrehajtására) említ, amely megszabja e mérgek és termékek vonatkozásában a gyártás, átvétel, tárolás és elosztás szabályait;b) azon mérges vagy toxikus anyagok és káros termékek, amelyeket az 1961. október 9-i 304. rendelet (bekendgørelse) említ, amely e mérgek és termékek alkalmazásának szabályait határozza meg.2. Azon termékek (gyógynövény-gyógyszerészeti készítmények, gyomirtók, rovarirtók, növekedésszabályozók), melyeket az 1961. május 3-i 118. törvény megjelöl, és e törvény alkalmazásáról szóló rendeletek (bekendgørelser) említenek, amelyek meghatározzák e termékek összetételének, tárolásának, csomagolásának, címkézésének stb. részletes szabályait, és amelyek úgy rendelkeznek, hogy ezeket a termékeket nem lehet értékesíteni vagy a kereskedelemben alkalmazni, kivéve ha a toxikus anyagok testület (giftnævnet) jóváhagyja és besorolja.3. Azon termékek (növényvédő szerek, gyomirtók, rovarirtók, növekedésszabályozók), amelyeket az 1961. szeptember 25-i rendelet (bekendgørelse) említ, amely előírja, hogy az X-szel jelölt termékek alkalmazásának engedélyezése általában attól függ, hogy a felhasználó elvégezte-e a toxikus anyagok testület által szervezett toxikológiai tanfolyamot.- Németország:A növény-egészségügyi toxikus termékek és a növényi egészségre toxikus hatást gyakorló termékek kereskedelmével és forgalmazásával kapcsolatos tartományi törvények és rendelkezések, valamint a Kereskedelmi Szabályzat (Gewerbeordnung) 1963. február 15-i változatának (34) bekezdése 5. albekezdésének 1., 2., és 3. kategóriáiba sorolt toxikus anyagok és készítmények.- Franciaország:1. Az 1956. november 26-i 560-1197. rendelet 1. része A. "toxikus termékek" táblázatában és C. "veszélyes termékek" táblázatában felsorolt toxikus anyagok. (Code de la Santé publique. V. Könyv II. rész., III. cím. 1. fejezet, I. és II. szakasz, R 5149–5168 cikkek).2. A Code du travail, II. Könyv, II. cím, 67., 2., 78., 79. és 80. cikkekben és az e rendelkezések alkalmazásának megfelelően kibocsátott rendelkezésekben és rendeletekben meghatározott ipari alkalmazású káros termékek.3. Az 1917. december 19-i törvény 5. és 7. cikke alapján létrehozott veszélyes, egészségtelen és nem megfelelő telephelyek felsorolásában meghatározott károsító anyagok.4. A mezőgazdaságban alkalmazott, élősködők elleni termékek – 1963. július 30-i törvény által módosított, 1943. november 2-i törvény; az 1962. február 6-i arrêté-vel módosított, 1954. szeptember 6-i arrêté a védjeggyel ellátott, mezőgazdaságban alkalmazott, élősködők elleni termékek engedélyezéséről.- Írország:A jelenleg az 1961. évi törvény (Poisons Act) szerinti rendelkezésekben felsorolt mérgek, amelyeknek árusítása, bizonyos meghatalmazott személyek kivételével, tilos.- Olaszország:1. Toxikus gázok (az 1931. június 18-i, 773. számú királyi rendelettel jóváhagyott közbiztonsági törvények egységes szövege, 58. cikk; az 1927. január 9-i, 147. számú királyi rendelet; az 1935. február 6-i miniszteri rendelet mellékletében, illetve a későbbi módosításokban szereplő toxikus gázokra vonatkozó táblázatok).2. Az ipari alkalmazású toxikus anyagok (az 1934. július 27-i, 1265. számú királyi rendelettel jóváhagyott egészségügyi törvények egységes szövege, 147. cikk).3. Orvos-sebészeti termékek (baktériumölők, csíraölők és fertőtlenítők az 1928. december 6-i, 3112. számú királyi rendelet és az alkalmazásáról szóló, 1928. december 6-i, 3112. számú királyi rendelettel jóváhagyott, 1927. június 23-i, 1070. számú törvény), valamint orvosi termékek (növényvédő szerek és élelmiszer-tartósítók) (az 1963. február 26-i, 441. számú törvénnyel módosított, 1962. április 30-i, 283. számú törvény 6. cikke, valamint a köztársasági elnök 1968. augusztus 3-i, 1095. számú rendeletével jóváhagyott, növényvédő szerek és élelmiszer-tartósítók gyártását, kereskedelmét és értékesítését szabályzó rendelkezések).4. Az 1961. július 19-i, 706. számú ólomkarbonát-törvény.5. Az 1927. június 23-i, 245. számú benzoltörvény.6. Mérgező anyagokat tartalmazó kozmetikai termékek és festékek (1924. október 30-i, 1938. számú királyi rendelet 7. cikke).- Luxemburg:1. Egyes termékek kereskedelme és forgalmazása (1953. szeptember 25-i törvény – 1953. október 10-i, 62. számú jegyzék).2. A gyógynövény-gyógyszerészeti termékek kereskedelme és felhasználása (mezőgazdaságban alkalmazott rovarirtók, növényfejlődés-szabályozók, tartósítószerek, gyomirtók, élősködők elleni hatóanyagként alkalmazott mikroorganizmusok és vírusok) (1968. február 20-i törvény, 1968. március 12-i, 9. számú jegyzék – 1970. május 29-i nagyhercegi rendelkezés, 1970. június 15-i, 33. számú jegyzék).- Hollandia:Toxikus anyagok és készítmények (Bestrijdingsmiddelenwet Törvény, 1962.).- Egyesült Királyság1. A jelenleg a "Poisons List Order" – ben felsorolt mérgek, amelyek az 1933-as "Pharmacy and Poisons Act", valamint a "Poisons Rules" hatálya alá esnek, vagy méregként vannak feltüntetve a "Poisons Schedule"-ben, amelyek az 1925–1967 "Pharmacy and Poisons Act" (Észak-Írország) és a "Poisons Regulations" (Észak-Írország) hatálya alá tartoznak.2. Az 1967-es "Farm and Garden Chemicals Act"-ben és rendeletekben szabályozott anyagok.3. Az 1952-es, mezőgazdasági mérgező anyagokról szóló törvényben és rendeletekben ("Agriculture, Poisonous Substances Act 1952 and Regulations") szabályozott anyagok.--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1988. június 22.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/720/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988L0414

Hivatalos Lap L 200 , 26/07/1988 o. 0034 - 0036 finn különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0108  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0108

		A Tanács irányelve(1988. június 22.)a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/720/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(88/414/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 88/297/EGK [1] irányelvvel módosított, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,mivel a szerzett tapasztalatokat figyelembe véve lehetőség van a legutóbb a 82/890/EGK [3] irányelvvel módosított 80/720/EGK [4]tanácsi irányelv bizonyos rendelkezésének pontosítására és kiegészítésére;mivel ezen irányelv intézkedései összhangban vannak a mezőgazdasági és erdészeti traktorok kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 80/720/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.2. cikk(1) 1988. október 1-jétől a tagállamok:- nem tagadhatják meg egyetlen traktortípus tekintetében sem az EGK-típusbizonyítvány megadását, a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okirat kiadását, vagy a nemzeti típusbizonyítvány megadását, vagy- nem tilthatják meg az olyan típusú traktor vagy traktorok forgalomba helyezését, amelyek kezelőtere, vezetőhelyhez történő hozzáférése, ajtajai és ablakai megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek.(2) 1988. október 1-jétől a tagállamok:- nem állíthatják ki a 74/150EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot olyan traktortípus vonatkozásában, amely kezelőtere, a vezetőhelyhez történő hozzáférése, az ajtajai és az ablakai nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek,- megtagadhatják olyan traktortípus nemzeti típusjóváhagyásának megadását, amely kezelőtere, a vezetőhelyhez történő hozzáférése, ajtajai és ablakai nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek.3. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1988. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1988. június 22-én.a Tanács részérőlCockfieldaz alelnök[1] HL L 126., 1988.5.20., 52. o.[2] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.[3] HL L 378., 1982.12.31., 45. o.[4] HL L 194., 1980.7.28., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 80/720/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:- Az I.4. pont első sora a"a kormányoszlopnak és a kormánykeréknek valamennyi állásában"rész után a "kivéve azokat, amelyek kifejezetten a be- és kiszállást segítik" szöveggel egészül ki.- Az I.7. pontelső sora a"tető egyetlen pontja"szavak előtt a "merev" szóval egészül ki,és a következő mondattal egészül ki:"A kárpitozás – lefelé –az ülés referenciapontja feletti 1000 mm-ig érhet."- Az I.7. pont a következő I.8. ponttal egészül ki:"1.8. A vezetőfülke hátoldala és teteje közötti felület görbületi sugarát legfeljebb 150 mm-re lehet növelni."- A III.3. pontban a"szellőzésre szolgáló ablakoknak"szöveg az "amennyiben vannak" szövegrésszel egészül ki.- A 3.5. pont, harmadik bekezdésének utolsó sorában a"nyithatók"szó a "vagy eltolhatók" szavakkal egészül ki.- Az 1., 2. és 3. ábrák helyébe a következő 1., 2. és 3. számú ábrák lépnek:+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2004/43/EK irányelve (2004. április 13.) a 98/53/EK irányelvnek és a 2002/26/EK irányelvnek a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekben található aflatoxin- és ochratoxin-A-értékek hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek tekintetében történő módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
15/8. kötet           HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                     311
32004L0043
L 113/14                                            AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                   2004.4.20.
                                                  A BIZOTTSÁG 2004/43/EK IRÁNYELVE
                                                                 (2004. április 13.)
              a 98/53/EK irányelvnek és a 2002/26/EK irányelvnek a csecsemők és kisgyermekek számára készült
              élelmiszerekben található aflatoxin- és ochratoxin-A-értékek hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi
                                       és vizsgálati módszerek tekintetében történő módosításáról
                                                              (EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,                                                    mintákból nyert vizsgálati eredményekre kell alkalmazni.
                                                                                A védelmi vagy döntőbírói eljárás céljából végzett vizsgá-
                                                                                latok esetében a nemzeti szabályokat kell alkalmazni.
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
                                                                              (4)    A 98/53/EK és a 2002/26/EK irányelvet ezért ennek meg-
                                                                                felelően módosítani kell.
tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek ellenőrzésére
szolgáló közösségi mintavételi és vizsgálati módszerek bevezeté-
séről szóló, 1985. december 20-i 85/591/EK tanácsi irányelvre (1),            (5)    Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban van-
és különösen annak 1. cikkére,                                                       nak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó
                                                                                Bizottság véleményével,
mivel:
                                                                              ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
(1)     Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok
        legmagasabb értékének meghatározásáról szóló,                                                       1. cikk
        2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági határozat (2)
        rögzíti a csecsemők és kisgyermekek számára készült élel-             A 98/53/EK irányelv I. és II. melléklete az ezen irányelv I.
        miszerekben lévő aflatoxin B1, aflatoxin M1 és ochratoxin             mellékletében meghatározottak szerint módosul.
        A mennyiségére vonatkozó legmagasabb határértékeket.
                                                                                2. cikk
(2)     A mintavétel döntő szerepet játszik az aflatoxin- és                  A 2002/26/EK irányelv I. és II. melléklete az ezen irányelv II.
        ochratoxin-A-értékék meghatározásának pontosságában.                  mellékletében meghatározottak szerint módosul.
        Az élelmiszerekben található egyes szennyező anyagok
        értékének hatósági ellenőrzésére alkalmazható mintavételi
        és analitikai módszerek megállapításáról szóló,                                                     3. cikk
        1998. július 16-i 98/53/EK bizottsági irányelvet (3) és az
        élelmiszerek ochratoxin-A-tartalmának hatósági ellenőrzé-             (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és
        sére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megálla-            közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy
        pításáról szóló, 2002. március 13-i 2002/26/EK bizottsági             ennek az irányelvnek legkésőbb annak hatálybalépését követő 12
        irányelvet (4) módosítani kell oly módon, hogy az a csecse-           hónappal megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a
        mők és kisgyermekek számára készült élelmiszereket is tar-            Bizottsággal ezeket a rendelkezéseket, valamint az e rendelkezé-
        talmazza.                                                             sek és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
                                                                              Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azok-
                                                                              ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos
(3)     Kiemelkedően fontos a vizsgálati eredmények egységes                  kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás
        jelentése és értékelése annak érdekében, hogy a végrehaj-             módját a tagállamok határozzák meg.
        tás módja Unió-szerte összehangolt legyen. Ezeket az érté-
        kelési szabályokat a hatósági ellenőrzés céljából vett                (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat
                                                                              a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott
                                                                              területen fogadnak el.
(1) HL L 372., 1985.12.31., 50. o. Az 1882/2003/EK rendelettel
    (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.
(2) HL L 77., 2001.3.16., 1. o. A legutóbb a 455/2003/EK rendelettel
    (HL L 74., 2004.3.12., 11. o.) módosított rendelet.
                                                                                4. cikk
(3) HL L 201., 1998.7.17., 93. o., A legutóbb a 2003/121/EK irányelv-
    vel (HL L 332., 2003.12.19., 38. o.) módosított irányelv.                 Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését
(4) HL L 75., 2002.3.16., 38. o.                                              követő 20. napon lép hatályba.
 ---pagebreak--- 312        HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                      15/8. kötet
                                                       5. cikk
    Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
    Kelt Brüsszelben, 2004. április 13-án.
                                                                           a Bizottság részéről
                                                                              David BYRNE
                                                                            a Bizottság tagja
 ---pagebreak--- 15/8. kötet    HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             313
                                                                I. MELLÉKLET
            A 98/53/EK irányelv I. és II. melléklete a következőképpen módosul:
            1. A 98/53/EK irányelv I. melléklete az 5.6. pont után a következő 5.7. ponttal egészül ki:
               „5.7.    A csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerek
               5.7.1. Mintavételi eljárás
                        Az 5.4., 5.5. és 5.6. pontban, a tejre, származékos termékekre és összetett élelmiszerekre említett
                        mintavételi eljárás alkalmazandó.
               5.7.2. Egy tétel átvétele
                        –   átvehető, ha az egyesített minta nem haladja meg a maximálisan megengedett határértéket, figyelembe
                            véve a mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót,
                        –   visszautasítandó, ha az egyesített minta meghaladja a maximálisan megengedett határértéket,
                            figyelembe véve a mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót.”
            2. A II. mellékletben a 2. pont szövege a következő:
               „2. A laboratóriumi minta kezelése
                    Minden laboratóriumi mintát finomra kell őrölni, és alaposan össze kell keverni olyan eljárást alkalmazva,
                    amelyről már bebizonyosodott, hogy tökéletes homogenitást biztosít.
                    Ha a legmagasabb érték a szárazanyagra alkalmazandó, a szárazanyag-tartalmat a homogenizált minta
                    részeként kell meghatározni, olyan eljárást alkalmazva, amelyről már bebizonyosodott, hogy a
                    szárazanyag-tartalmat pontosan meghatározza.”
 ---pagebreak--- 314    HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 15/8. kötet
                                                        II. MELLÉKLET
    A 2002/26/EK irányelv I. és II. melléklete a következőképpen módosul:
    1. Az I. melléklet a következőképpen módosul:
       a) a 4.6. pont szövege a következő:
           „4.6. A csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekre vonatkozó mintavételi eljárás
                  Az e melléklet 4.5. pontjában, a gabonára és gabonatermékekre említett mintavételi eljárás
                  alkalmazandó. Ez azt jelenti, hogy a növekményes minták száma a gabonatétel tömegétől függően,
                  legalább 10 és legfeljebb 100, a 4.5. pont 2. táblázatával összhangban.
                  – A növekményes minta tömege kb. 100 gramm. Ha a tétel kiskereskedelmi csomagolásban van, a
                     növekményes minta tömege a kiskereskedelmi csomagolás tömegétől függ.
                  – Az egyesített minta tömege 1-10 kg, kielégítően keverve.”
       b) a következő 4.7. ponttal egészül ki:
           „4.7. Mintavétel a kiskereskedelmi fázisban
                  A kiskereskedelmi fázisban lehetőség szerint a fenti mintavételi rendelkezésekkel összhangban kell az
                  élelmiszerekből mintát venni. Amennyiben ez nem lehetséges, a kiskereskedelmi fázisban hatékony más
                  mintavételi eljárás is alkalmazható, feltéve, hogy a minták kellőképpen reprezentatívak a megmintázott
                  tétel vonatkozásában.”
       c) az 5. pont szövege a következő:
           „5.    Egy tétel vagy altétel átvétele
                  – átvehető, ha az egyesített minta nem haladja meg a maximálisan megengedett határértéket,
                     figyelembe véve a mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót,
                  – visszautasítandó, ha az egyesített minta meghaladja a maximálisan megengedett határértéket,
                     figyelembe véve a mérési bizonytalanságot és a visszanyerési korrekciót.”
    2. A II. melléklet a következőképpen módosul:
       a) a 2. pont szövege a következő:
           „2.    A laboratóriumi minta kezelése
                  Minden laboratóriumi mintát finomra kell őrölni, és alaposan össze kell keverni olyan eljárást
                  alkalmazva, amelyről már bebizonyosodott, hogy tökéletes homogenitást biztosít.
                  Ha a legmagasabb érték a szárazanyagra alkalmazandó, a szárazanyag-tartalmat a homogenizált minta
                  részeként kell meghatározni, olyan eljárást alkalmazva, amelyről már bebizonyosodott, hogy a
                  szárazanyag-tartalmat pontosan meghatározza.”
       b) a 4.4. pont szövege a következő:
           „4.4. A visszanyerés kiszámítása és az eredmények jelentése
                  Az analitikai eredményt a visszanyerésre korrigálva vagy nem korrigálva kell bejelenteni. A jelentés
                  módját és a visszanyerési szintet be kell jelenteni. A visszanyerésre korrigált analitikai eredményt az
                  előírásoknak való megfelelés ellenőrzésére kell használni (lásd I. melléklet, 5. pont).
                  Az analitikai eredményt x +/- U formában kell jelenteni, ahol x az analitikai eredmény és U a kiterjesztett
                  mérési bizonytalanság.
                  U a kiterjesztett bizonytalanság, 2 kiterjesztési tényező alkalmazásával, amely megbízhatósága
                  megközelítőleg 95 %.”


title: A Bizottság 2006/3/EK irányelve ( 2006. január 9. ) a textiltermékek elnevezéséről szóló 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és II. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               10.1.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 5/14

      A BIZOTTSÁG 2006/3/EK IRÁNYELVE

   (2006. január 9.)
   a textiltermékek elnevezéséről szóló 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és II. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a textiltermékek elnevezéséről szóló, 1996. december 16-i 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 96/74/EK irányelv a fogyasztói érdekek védelmének biztosítása céljából megállapítja a termékek textilszáltartalom tekintetében történő címkézésére vagy megjelölésére irányadó szabályokat. A textiltermékeket csak akkor lehet a Közösségben forgalomba hozni, ha megfelelnek az említett irányelv rendelkezéseinek.

               (2)

               Egy műszaki munkacsoport legújabb megállapításainak figyelembevételével a 96/74/EK irányelv műszaki fejlődéshez való hozzáigazításának céljából szükséges felvenni az elaszto-multiészter szálakat a szálaknak a szóban forgó irányelv I. és II. mellékletében szereplő jegyzékébe.

               (3)

               Ezért a 96/74/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a textiltermékek elnevezésére és címkézésére vonatkozó irányelvekkel foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 96/74/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az I. melléklet a következő, 45. sorral egészül ki:

                           „45

                           Elaszto-multiészter

                           két vagy több, vegyileg megkülönböztethető lineáris makromolekula (amelyek egyike sem haladja meg a teljes tömeg 85 %-át) kölcsönhatása által, két vagy több megkülönböztethető szakaszban létrehozott szál, amelyben az észtercsoport alkotja a meghatározó egységnyi mennyiséget (legalább 85 %), és amely – megfelelő kezelést követően – eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve, rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát”

               2.

               A II. melléklet a következő 45. bejegyzéssel egészül ki:

                           „45

                           Elaszto-multiészter

                           1,50”

         2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. január 9-ig megfeleljenek. Haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot e rendelkezések szövegéről, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatról.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. január 9-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnök

      (1)  HL L 32., 1997.2.3., 38. o. A legutóbb a 2004/34/EK bizottsági irányelvvel (HL L 89., 2004.3.26., 35. o.) módosított irányelv.


title: A bizottság 2003/12/EK irányelve (2003. február 3.) az emlőimplantátumoknak az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK irányelv keretében történő átsorolásárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Avis juridique important

|

32003L0012

Official Journal L 028 , 04/02/2003 P. 0043 - 0044

A BIZOTTSÁG 2003/12/EK IRÁNYELVE(2003. február 3.)az emlőimplantátumoknak az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK irányelv keretében történő átsorolásáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2001/104/EK irányelvével[1] módosított, orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,tekintettel Franciaország és az Egyesült Királyság által előterjesztett kérelemre,mivel:(1) A 93/42/EGK irányelv IX. mellékletében megállapított osztályba sorolási kritériumok alapján az emlőimplantátumok elvben az orvostechnikai eszközök IIb. osztályába tartoznak.(2) Franciaország és az Egyesült Királyság kérte a 93/42/EGK irányelv IX. melléklet rendelkezéseitől eltérve az emlőimplantátumoknak az orvostechnikai eszközök III. osztályába történő átsorolását.(3) Az emlőimplantátumok lehető legmagasabb szintű biztonsága érdekében a kijelölt szervezeteknek a teljes körű minőségbiztosítási rendszer szerint kell megvizsgálniuk a termék tervdokumentációját a 93/42/EGK irányelv II. mellékletének 4. pontja szerint. Következésképpen az emlőimplantátumokat át kell sorolni az orvostechnikai eszközök III. osztályába.(4) Meg kell határozni a 2003. szeptember 1-je előtt, a 93/42/EGK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja vagy 11. cikke (3) bekezdése b) pontjának iii. alpontja szerint forgalomba hozott emlőimplantátumokra alkalmazandó rendszert.(5) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban állnak a legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel[3] módosított, az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 20-i 90/385/EGK irányelv[4] 6. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott Orvostechnikai Eszközök Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 93/42/EGK irányelv IX. mellékletében megállapított szabályoktól eltérve, az emlőimplantátumokat át kell sorolni az orvostechnikai eszközök III. osztályába.2. cikk(1) A 93/42/EGK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja vagy 11. cikke (3) bekezdése b) pontjának iii. alpontja szerint 2003. szeptember 1-je előtt forgalomba hozott emlőimplantátumokat III. osztályba tartozó orvostechnikai eszközökként 2004. március 1-je előtt megfelelőség-újraértékelési eljárásnak kell alávetni.(2) A 93/42/EGK irányelv 11. cikk (11) bekezdésétől eltérve, a kijelölt szervezetek által a 93/42/EGK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján, az emlőimplantátumokkal kapcsolatban 2003. szeptember 1-je előtt meghozott határozatok nem hosszabbíthatók meg.3. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 2003. augusztus 1-jéig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.A tagállamok ezeket az intézkedéseket 2003. szeptember 1-jei hatállyal alkalmazzák.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. február 3-án.a Bizottság részérőlErkki LIIKANENa Bizottság tagja[1] HL L 6., 2002.1.10., 50. o.[2] HL L 169., 1993.7.12., 1. o.[3] HL L 229., 1993.8.30., 1. o.[4] HL L 189., 1990.7.20., 17. o.