Fontos jogi nyilatkozat

|

31979L0830

A Tanács irányelve (1979. szeptember 11.) a melegvízmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

Hivatalos Lap L 259 , 15/10/1979 o. 0001 - 0009 finn különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0109  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 9 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0109  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0219  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0219  CS.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 ET.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 HU.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 LT.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 LV.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 MT.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 PL.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 SK.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412 SL.ES fejezet 13 kötet 005 o. 404  - 412

		A Tanács irányelve(1979. szeptember 11.)a melegvízmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(79/830/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a tagállamokban kötelező rendelkezések határozzák meg a melegvízmérők felépítését és ellenőrzési módszereit, melyek tagállamonként különböznek, és következésképpen akadályozzák e műszerek kereskedelmét; mivel ezért szükséges e rendelkezéseknek a közelítése;mivel a csatlakozási okmánnyal [3] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv [4] meghatározta az EGK-típusjóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni a melegvízmérők felépítésére és működésére vonatkozó műszaki követelményeket; mivel e követelményeket ki kell elégíteni, az ellenőrzéseket el kell végezni, és a megfelelő jeleket és jelzéseket a melegvízmérőkre kell rögzíteni, mielőtt azok szabadon importálhatóvá, forgalmazhatóvá és használhatóvá válnak,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEz az irányelv olyan melegvízmérőkre vonatkozik, amelyek a rajtuk keresztüláramló melegvíz térfogatának folyamatos meghatározására szolgálnak. E mérőórák egy kijelző egységhez kapcsolt mérőegységből állnak. Ezen irányelv alkalmazásában "meleg víz" olyan víz, amelynek hőmérséklete meghaladja a 30°C-ot, de nem magasabb 90°C-nál.A hőenergia továbbítására alkalmazott keringető rendszerekbe kapcsolt melegvízmérők nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.2. cikkEzen irányelv melléklete határozza meg azokat a melegvízmérőket, amelyeken az EGK-jelek és -jelölések feltüntethetők. E mérőeszközök EGK-típusjóváhagyási eljárás és EGK-elsőhitelesítési eljárás tárgyai.3. cikkMérési tulajdonságai alapján egyetlen tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja olyan melegvízmérő forgalomba hozatalát vagy üzembeállítását, amelyen feltüntették az EGK-típusjóváhagyási jelet és az EGK-elsőhitelesítési jelet.4. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1982. január 1-ig megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1979. szeptember 11-jén.a Tanács részérőlaz elnökRay Mac Sharry[1] HL C 131., 1978.6.5., 85. o.[2] HL C 269., 1978.11.13., 44. o.[3] HL L 73., 1972.3.27., 14. o.[4] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETI. KIFEJEZÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.0. Ez a melléklet csak olyan melegvízmérőkre vonatkozik – a továbbiakban: "mérők" – amelyek működése mechanikai elveken alapul. E mérőórák mozgó térfogatkamrás rendszerűek, vagy a víz sebességének forgólapátra kifejtett hatását használják ki (radiális vagy axiális turbina). Ez a melléklet nem vonatkozik az elektronikus egységgel ellátott melegvízmérőkre.1.1. TérfogatáramA mérőn egységnyi idő alatt átáramló víz térfogata.1.2. Mért vízmennyiségAzt a víztérfogatot jelöli, amely adott idő alatt a mérőn átáramlik.1.3. Maximális térfogatáram (Qmax)A Qmax maximális térfogatáram az a legnagyobb térfogatáram, amelynél a mérő meghatározott időtartamon belül károsodás nélkül működik anélkül, hogy túllépné a nyomásveszteségre vonatkozó megengedett legnagyobb hiba értékét.1.4. Névleges térfogatáram (Qn)A Qn névleges térfogatáram a Qmax maximális térfogatáram értékének a fele. Köbméter per órában van megadva, és a mérő jellemzésére szolgál.A Qn névleges térfogatáramon a mérőnek képesnek kell lennie a rendeltetésszerű használatra, vagyis a folyamatos és szakaszos, a legnagyobb megengedett hiba túllépése nélküli működésre.1.5. Minimális térfogatáram (Qmin)A Qmin minimális térfogatáram az a térfogatáram, amely fölött a mérő nem lépheti túl a legnagyobb megengedett hibát, és ez Qn függvényeként van rögzítve.1.6. Térfogatáram-tartományA vízmérő térfogatáram-tartományát a Qmax maximális és Qmin minimális térfogatáram értékek határozzák meg. A térfogatáram-tartomány két részre osztható, alsó és felső zónára, melyek legnagyobb megengedett hibái különbözőek.1.7. Határ-térfogatáram (Qt)A Qt határ-térfogatáram a térfogatáram-tartományt alsó és felső részre osztó azon térfogatáram, melynél a legnagyobb megengedett hiba értéke szakadásszerűen megváltozik.1.8. Legnagyobb megengedhető hibaA legnagyobb megengedhető hiba az a hibahatár, amit ez az irányelv egy mérőre megenged az EGK-típusjóváhagyási és EGK-elsőhitelesítési eljárásnál.1.9. NyomásveszteségA nyomásveszteség az a nyomásesés, amit a vízmérő jelenléte okoz a vízvezetékben.II. MÉRÉSI JELLEMZŐK2.1. Legnagyobb megengedhető hibaA mérési tartomány alsó részében a legnagyobb megengedhető hiba Qmin-től (a Qmin-t beleértve) Qt-ig (Qt-t nem beleértve) ± 5 %.A mérési tartomány felső részében a legnagyobb megengedhető hiba Qt-től (Qt-t beleértve) Qmax-ig (Qmax-t beleértve) ± 3 %.2.2. Pontossági osztályokA fent meghatározott Qmin és Qt értékeknek megfelelően a vízmérők négy pontossági osztályba sorolhatók a következő táblázat szerint:Osztályok | Qn |< 15 m3/h | > 15 m3/h |A. osztályQmin értéke | 0,04 Qn | 0,08 Qn |Qt értéke | 0,10 Qn | 0,20 Qn |B. osztályQmin értéke | 0,02 Qn | 0,04 Qn |Qt értéke | 0,08 Qn | 0,15 Qn |C. osztályQmin értéke | 0,01 Qn | 0,02 Qn |Qt értéke | 0,06 Qn | 0,10 Qn |D. osztályQmin értéke | 0,01 Qn | |Qt értéke | 0,015 Qn | |III. TECHNOLÓGIAI JELLEMZŐK3.1. Szerkezet – Általános előírásokA mérőórákat úgy kell megtervezni, hogy:- hosszú üzemidőt és a csalás ellen védelmet biztosítsanak,- rendeltetésszerű használat közben megfeleljenek ezen irányelv rendelkezéseinek.Ha a mérőórák ki lehetnek téve annak, hogy az áramlás iránya véletlenszerűen megfordul, akkor képesnek kell lenniük arra, hogy ennek mérési tulajdonságaik rosszabbodása vagy megváltozása nélkül ellenálljanak, és ezzel egy időben az ilyen irányváltoztatást jelezniük kell.3.2. AnyagokA vízmérőt a használati célnak megfelelő erős és szilárd anyagból kell készíteni. Olyan anyagokat kell használni, amelyek egyaránt ellenállnak a szokványos belső és a külső korróziónak, és ha szükséges, a felhasznált anyagokat megfelelő felületi kezeléssel kell védeni. A vízmérő anyagainak károsodás nélkül el kell viselniük a 0–110°C hőmérséklettartományon belüli vízhőmérséklet-változásokat.3.3. Tartósság – nyomásállóság és hőmérséklettel szembeni ellenálló képességA melegvízmérőnek meghibásodás, folyás, házon keresztüli szivárgás vagy maradandó alakváltozás nélkül tartósan ellenállónak kell lennie 90 °C hőmérsékletű vízzel szemben, továbbá a legnagyobb üzemi nyomással szemben. Ez minimálisan 10 bar.3.4. NyomásveszteségA melegvízmérő nyomásveszteségét az EGK-típusvizsgálat során ellenőrzik, és az nem haladhatja meg a 0,25 bart a névleges térfogatáramon, valamint az 1 bart maximális térfogatáramon.A vizsgálati eredmények alapján a mérők négy csoportba sorolhatók, melyekben a nyomásveszteség legnagyobb értékei: 1; 0,6; 0,3 és 0,1 bar. A vonatkozó értéket fel kell tüntetni az EGK-típusjóváhagyási igazolásban.3.5. KijelzőkA kijelzőnek a különféle alkotóelemei egyszerű egymás mellé állításával biztosítania kell a mért víz térfogatának köbméterben kifejezett és egyértelmű leolvasását. A térfogatot a következők egyike adja meg:a) egy vagy több mutató körskálán mutatja az értéket;b) egy sor egymás után következő számdob leolvasása egy vagy több nyíláson át;c) a fenti két rendszer kombinációja.A köbmétert és többszöröseit feketével, tört értékeit pirossal jelzi a kijelző.A számértékek tényleges vagy látható magassága nem lehet nagyobb, mint 4 mm.A digitális kijelzők (b) és c) típus) minden számjegyének látható elmozdulása csak növekvő értéknél következhet be. Bármely adott dekád számjegyének pontosan akkor kell előbbre lépnie, ha a hozzá legközelebb eső kisebb dekád számjegye 9-ről 0-ra változik. A legalacsonyabb érték számjegyeit mutató tárcsa a c) típus esetében folyamatosan foroghat. Az egész köbmétereket mutató számoknak világosan kell látszódniuk.A mutatós kijelzők (a) és c) típusúak) az óramutató járásával megegyező irányban kell, hogy forogjanak. Minden skálaosztásnál a köbméterekben kifejezett értékeket 10n alakban kell megjeleníteni, ahol az n pozitív vagy negatív egész szám, vagy nulla, ilyen módon a kijelző egymás után következő dekádokból álló rendszert alkot. Az egyes skálaosztások mellett a következőket kell feltüntetni: × 1000; × 100; × 10; × 1; × 0,1; × 0,01; × 0,001.Mindkét esetben (számskálás vagy digitális kijelzők):- az egységet jelző m3-t fel kell tüntetni a számtárcsán (lapon), vagy közvetlenül a digitális kijelző mellett,- a leggyorsabban forgó, látható, skálaosztással ellátott elem – amelyet ellenőrző elemnek, a legkisebb skálaosztását pedig "hitelesítési osztásérték"-nek neveznek – mozgásának folyamatosnak kell lennie. Az ellenőrző elem lehet állandó, vagy a készülékhez megfelelő alkatrészekkel ideiglenesen hozzáilleszthető. Az ellenőrző elem alkalmazása nem befolyásolhatja a mérő mérési pontosságát.A hitelesítési osztásértéket jellemző osztásvonalak távolsága nem lehet 1 mm-nél kisebb, és 5 mm-nél nagyobb. A skála jelzése a következő lehet:- egyenlő vastagságú vonalak, melyek vonalvastagsága nem nagyobb, mint az osztás negyede, és csak hosszukban eltérőek,- vagy a skálaosztással megegyező szélességű, felváltva ismétlődő sávok.3.6. A hitelesítési skála-osztásértékek jellemzőiA kijelzőnek alkalmasnak kell lennie, nullára való visszaállás nélkül, legalább 1999 órányi névleges térfogatáramnak/teljesítménynek megfelelő, köbméterben kifejezett vízmennyiség mérésére.A hitelesítő skálaosztás-érték nagyságát az 1 × 10n vagy 2 × 10n vagy 5 × 10n képlet alapján kell megválasztani. A hitelesítési osztásértéknek elég kicsinek kell lennie ahhoz, hogy a mérési pontatlanság ne haladja meg a 0,5 %-ot (biztosítsa, hogy a lehetséges leolvasási hiba ne legyen nagyobb, mint a legkisebb skálaosztás fele), és elég kicsinek kell lennie ahhoz is, hogy a legkisebb térfogatáramnál végzett vizsgálat ne vegyen igénybe másfél óránál többet.Alkalmazható olyan kiegészítő jelző (csillag, referenciajellel ellátott korong stb.), ami a mérőelem mozgását érzékelteti, mielőtt az világosan láthatóvá válna a kijelzőn.3.7. Szabályozó egységA melegvízmérő szabályozó szerkezettel is felszerelhető, melynek segítségével megváltoztatható a kijelzett térfogatérték és a ténylegesen átáramlott térfogat közötti viszony. Ez a szerkezet azoknál a mérőknél kötelező, melyek a vízáramlás forgó alkatrészt mozgató hatásának elvén alapulnak.3.8. Gyorsító egységTilos a mérőbe olyan szerkezetet beépíteni, ami a Qmin minimális térfogatáram alatti átfolyás esetén az áramlást gyorsítja.3.9. Kiegészítő egységekA melegvízmérő tartalmazhat impulzusadó egységet azzal a feltétellel, hogy az ilyen egység nem befolyásolhatja számottevően a mérő mérési tulajdonságait.Az EGK-típusjóváhagyási igazolás megengedheti rögzített vagy leszerelhető speciális eszköz alkalmazását, lehetővé téve a melegvízmérő automatikus hitelesítését.IV. JELÖLÉSEK ÉS FELIRATOK4.1. Azonosítási feliratokMinden mérőn, külön vagy csoportosítva, a mérő házán, a kijelző adattábla-tárcsán, vagy a kijelző lapon kötelező olvashatóan és kitörölhetetlenül feltüntetni a következő információkat:a) a gyártó neve vagy kereskedelmi neve, vagy márkajele;b) a pontossági osztály és a Qn névleges térfogatáram/teljesítmény m3/h-ban;c) a gyártás éve és a mérő sorozatszáma;d) az áramlás irányát jelző egy vagy két nyíl;e) az EGK-típusjóváhagyási jel;f) a legnagyobb üzemi nyomás barban kifejezve, ha az a 10 bart meghaladja;g) a legnagyobb üzemi hőmérséklet "90 °C" formában;h) "V" vagy "H" betű, ha a mérő vagy csak függőleges (V), vagy csak vízszintes (H) helyzetben működik helyesen.4.2. A hitelesítési jelek elhelyezéseA EGK-hitelesítési jeleket olyan, a mérő lényeges részét képező helyen kell elhelyezni (általában a mérőházon), ahol a készülék szétszerelése nélkül is látszanak.4.3. LezárásA vízmérőket olyan védőberendezéssel kell ellátni, ami úgy zárható le, hogy annak lezárása után sem az előírásszerű beépítés előtt, sem után ne lehessen a védőeszköz megrongálása nélkül a mérőt vagy szabályozó szerkezetét szétszerelni, átalakítani.V. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS5.1. EljárásAz EGK-típusjóváhagyási eljárást a 71/316/EGK irányelvvel összhangban kell elvégezni.5.2. TípusvizsgálatokAmikor a kérelem irataiból megállapították, hogy a típus megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek, az illetékes hatóságnak laboratóriumi vizsgálatokat kell végezni a következő feltételek mellett:5.2.1. A vizsgálandó mérőórák számaA gyártó által benyújtandó mérőórák számát következő táblázat mutatja:n3Névleges térfogatáram, Q m/h | Mérőórák száma || | | | || | Qn | < | 1,5 | 10 |1,5 | < | Qn | < | 15 | 3 || | Qn | > | 15 | 2 |A vizsgálatok előrehaladásától függően az illetékes szolgálatok:- határozhatnak úgy, hogy nem végeznek vizsgálatot minden benyújtott mérőórán, vagy- további mérőórákat kérhetnek be a gyártótól a vizsgálatok folytatásához.5.2.2. NyomásA 5.2.4. pontban meghatározott mérési pontosság meghatározásakor a nyomásnak a vízmérő kimeneténél a kavitáció elkerüléséhez szükséges mértékűnek kell lennie.5.2.3. VizsgálóberendezésA mérőket általában egyenként és minden esetben olyan módon kell vizsgálni, hogy minden mérő egyedi jellemzői meghatározhatók legyenek.A tagállamok mérésügyi szolgálatának meg kell tennie minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az átáramló víz térfogatmérésének legnagyobb relatív hibája a beépítési hibák által okozott különböző pontatlanságok hatásainak figyelembevételével se legyen nagyobb 0,3 %-nál.A nyomásmérések legnagyobb megengedett hibái a nyomás mérésekor 5 %, a legnagyobb nyomásveszteség mérésekor 2,5 %.Az egyes vizsgálatok során a térfogatáramok relatív változása nem haladhatja meg a 2,5 %-ot Qmin és Qt között, illetve az 5 %-ot Qt és Qmax között.A hőmérsékletmérés során a legnagyobb megengedett hiba 1 °C.A készüléket az érintett tagállam mérésügyi szolgálatának kell jóváhagynia függetlenül attól, hol végezték a vizsgálatokat.5.2.4. Vizsgálatok5.2.4.1. Vizsgálati eljárásA vizsgálat az alábbi sorrend szerinti műveletekből áll:1. nyomásállóság vizsgálat;2. a hibagörbék meghatározása a térfogatáram függvényében, a nyomás és a hőmérséklet hatásának meghatározásával és a típusra jellemzően, a gyártó által előírt szokásos beépítési mód figyelembevételével (egyenes csőszakaszok fel- és lefelé irányuló áramlással, szűkítések, akadályok);3. nyomásveszteségek meghatározása;4. gyorsított élettartam-vizsgálat;5. hőmérséklet-változás hatásának vizsgálata olyan melegvízmérők esetében, amelyek névleges térfogatárama nem nagyobb, mint 10 m3/h Qn.5.2.4.2. A vizsgálatok leírásaA vizsgálatokat a következőképpen kell végezni.- A nyomásállóság-vizsgálat két részből áll, és 85 (± 5) °C hőmérsékleten kell végezni:a) minden vizsgált melegvízmérőnek ki kell bírnia a legnagyobb üzemi nyomásérték 1,6-szeresét 15 percen át anélkül, hogy a házon folyás vagy szivárgás jelentkezne (lásd a 4.1.f) pontot);b) minden vizsgált mérőnek ki kell bírnia károsodás vagy elzáródás, elakadás nélkül a legnagyobb üzemi nyomás kétszeresét 1 percen át (lásd a 4.1. f) pontot).- A hibagörbék és a nyomásveszteség vizsgálata során annyi értéket kell felvenni, hogy a hibagörbe megrajzolásához a teljes mérési tartományban elegendő pont álljon rendelkezésre.- A gyorsított élettartam-vizsgálatot a következőképpen kell végezni:Mérőóra névleges térfogatárama | Vizsgálati térfogatáram és hőmérséklet | Vizsgálat típusa | Megszakítások száma | Szünetek időtartama | Vizsgálati térfogatáramon való üzemelés időtartama | Felfutás és leállás időtartama (sec) |Qn< 10 m3/h | Qn és (50 ± 5) °C | nem folyamatos | 100000 | 15 sec | 15 sec | 0,15 (Qn) [1] minimum 1 sec |Qmax és (85 ± 5) °C | folyamatos | | | 100 óra | |Qn > 10 m3/h | Qn és (50 ± 5) °C | folyamatos | | | 500 óra | |Qmax és (85 ± 5) °C | folyamatos | | | 200 óra | |Az első vizsgálat előtt és minden vizsgálati sorozat után minimális követelmény, hogy meg kell határozni a mérési hibát a következő térfogatáramoknál:Q— Q— 0•5 Q— QmaxMinden vizsgálatnál a mérőn átáramoltatott víz térfogatának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hitelesítő skálán lévő mutatót vagy tárcsát egy vagy több teljes fordulattal megforgassa, továbbá a ciklikus torzítás hatásait kiküszöbölje.- A hőmérséklet-változás hatásvizsgálata 25 ciklusból áll a következők szerint:Vízhőmérséklet | Térfogatáram | Időtartam |85 ± 5°C | Qmax | 8 perc |– | 0 | 1–2 perc |hideg víz | Qmax | 8 perc |– | 0 | 1–2 perc |5.2.5. Az EGK-típusjóváhagyás feltételeiEgy mérőtípus akkor kerül jóváhagyásra, ha megfelel a következő feltételeknek:a) megfelel az ezen irányelvben és mellékletében foglalt adminisztratív, műszaki és pontossági rendelkezéseknek;b) az 5.2.4. pontban meghatározott 1., 2. és 3. vizsgálatok azt mutatják, hogy pontossági és technológiai jellemzői megfelelnek e melléklet II. és III. részének;c) minden gyorsított élettartam-vizsgálat és hőmérséklet-változás hatásvizsgálat után az első hibagörbéhez képest nem tapasztalható 1,5 %-nál nagyobb eltérés a Qt és a Qmax között, és 3 %-nál nagyobb eltérés a Qmin és a Qt között.5.3. EGK-típusjóváhagyási igazolásAz EGK-típusjóváhagyási igazolás biztosíthatja annak lehetőségét, hogy a pontosságvizsgálatot hideg vízzel végezzék az első hitelesítés során.Ez akkor engedélyezhető, ha az EGK-típusvizsgálati eljárás során a hideg vízzel és meleg vízzel történő vizsgálat egyenértékűségéről meggyőződtek, és az eredmény alátámasztja a hideg vízzel történő pontossági vizsgálatot, továbbá ha megállapítást nyert, hogy az e vizsgálat alá vetett melegvízmérők ugyancsak kielégítik a legnagyobb megengedett hibára vonatkozó, a 2.1. pontban meghatározott követelményeket is.Ebben az esetben az EGK-típusjóváhagyási igazolásnak tartalmaznia kell a hideg vízzel történő pontossági vizsgálat és az arra vonatkozó követelmények leírását, különös tekintettel a legnagyobb megengedett hibákra és a méréshez alkalmazott térfogatáramra.VI. EGK-ELSŐHITELESÍTÉSAz EGK-elsőhitelesítési eljárást a 71/316/EGK tanácsi irányelv rögzíti.6.1. Hitelesítési módszerekAz EGK-elsőhitelesítési eljárást a tagállamok mérésügyi szolgálata által jóváhagyott helyen kell elvégezni.A feltételek és a vizsgálati berendezések elrendezése olyan kell, hogy legyen, hogy a hitelesítést biztonságos feltételek között, megbízhatóan és az ellenőrzésért felelős személy idővesztesége nélkül lehessen elvégezni. Meg kell felelni az 5.2.3. pont rendelkezéseinek, kivéve a hőmérséklet vonatkozásában akkor, ha a vizsgálatokat hideg vízzel végzik az EGK-típusjóváhagyási igazolásban megállapított feltételekkel összhangban. A vizsgálati központban hozhatók olyan intézkedések, melyek lehetővé teszik, hogy a mérőórákat sorozatban vizsgálják. A kilépő víznyomásnak valamennyi mérőnél mindig megfelelő mértékűnek kell lennie a kavitáció elkerüléséhez, és különleges intézkedésekre lehet szükség a mérők közötti kölcsönhatás megakadályozása érdekében.A teljes vizsgálóberendezésben lehetnek automata készülékek, kerülő szelepek, áramláskorlátozók stb., feltéve hogy a vizsgálandó mérőóra és az ellenőrző tartályok között minden vizsgálókör világosan meghatározható, és bármikor mérhető a belső nyomásesés.Bármilyen típusú vízellátó rendszer használható, de ha több párhuzamosan kötött vizsgálati kör van, ügyelni kell arra, hogy ne jöhessen létre az 5.2.3. ponttal összeegyeztethetetlen kölcsönhatás.Ha egy ellenőrző tartály több kamrára van osztva, az elválasztó falaknak megfelelően merevnek kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák azt, hogy egyik kamra térfogata se változzon 0,2 %-nál nagyobb mértékben attól függően, hogy a vele szomszédos kamrák tele vannak-e vagy üresek.6.2. Vizsgálati eljárásA mérőóráknak meg kell felelniük a jóváhagyott típusnak.Az EGK-elsőhitelesítés nyomásállóság-vizsgálatból és pontosságmérésből áll.6.2.1. Nyomásállóság-vizsgálatA nyomásállóság-vizsgálatot hideg vízzel lehet végezni. A nyomásállóság-vizsgálat elvégzése a legnagyobb üzemi nyomás 1,6-szoros értékén, egy percig történik. A vizsgálat folyamán a mérőn nem léphet fel elfolyás, vagy falakon keresztül történő szivárgás.6.2.2. Pontosságvizsgálat6.2.2.1. Pontosságvizsgálat meleg vízzelA pontosságmérés szokásos esetben 50 (± 5) °C hőmérsékletű vízzel történik a következő három térfogatáramon az alábbiak szerint:a) 0,9 Qmax és Qmax között;b) Qt és 1,1 Qt között;c) Qmin és 1,1 Qmin között.A pontosságmérés közben a legnagyobb megengedett hibákra vonatkozóan a melegvízmérőnek meg kell felelnie a 2.1. pontban meghatározott követelményeknek.Amennyiben a pontosságellenőrzéskor mért hibák előjele azonos, akkor csak abban az esetben tekinthető megfelelőnek a melegvízmérő, ha a mért hibák közül legalább az egyik kisebb, mint a legnagyobb megengedett hiba fele.6.2.2.2. Pontosságvizsgálat hideg vízzelHa az EGK-típusjóváhagyási igazolás ezt biztosítja, akkor a pontosságvizsgálat hideg vízzel is végezhető. Ebben az esetben a vizsgálatot az igazolással meghatározott eljárásokkal összhangban végzik.[1] egy olyan szám, ami a m3/órában kifejezett Qn értékével egyenlő--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/35/EK irányelve (2000. június 29.) a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0035

Hivatalos Lap L 200 , 08/08/2000 o. 0035 - 0038

		Az Európai Parlament és a Tanács 2000/35/EK irányelve(2000. június 29.)a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésrőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében [3] megállapított eljárással összhangban eljárva, az egyeztetőbizottság által 2000. május 4-én jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével,mivel:(1) Az Európai Parlament a kis- és középvállalkozások és a kézműipari ágazat érdekét szolgáló integrált programjáról szóló állásfoglalásában [4] arra szólította fel a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a késedelmes fizetésből eredő problémák megoldására.(2) 1995. május 12-én a Bizottság ajánlást fogadott el a kereskedelmi ügyletekben alkalmazott fizetési határidőkről [5].(3) Az Európai Parlament a kereskedelmi ügyletekben alkalmazott fizetési határidőkről szóló bizottsági ajánlással kapcsolatos határozatában [6] felhívta a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az ajánlás átdolgozását tanácsi irányelvre vonatkozó javaslattá, és azt a lehető legrövidebb időn belül terjessze elő.(4) 1997. május 29-én a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményezte a Bizottság "Közbeszerzés az Európai Unióban – a követendő út kijelölése" [7] című zöld könyvét.(5) 1997. június 4-én a Bizottság közzétette az egységes piac megteremtésére vonatkozó cselekvési tervét, amelyben kiemelte, hogy a késedelmes fizetés egyre komolyabb akadályt állít az egységes piac sikeres megvalósítása elé.(6) 1997. július 17-én a Bizottság jelentést tett közzé a kereskedelmi ügyleteknél tapasztalható késedelmes fizetésekről [8], amelyben összefoglalta a Bizottság 1995. május 12-i ajánlásának hatásairól készített értékelés eredményeit.(7) A túlzott fizetési határidők és a késedelmes fizetések súlyos nyilvántartási és pénzügyi terheket rónak a vállalkozásokra, különösen a kis- és középvállalkozásokra. Továbbá, e problémák képezik a vállalkozások létét fenyegető és számtalan munkahely megszűnését eredményező fizetésképtelenség egyik legfőbb okát.(8) Némely tagállamban a szerződéses fizetési határidők jelentősen eltérnek a közösségi átlagtól.(9) A tagállamok fizetési szabályainak és fizetési gyakorlatának eltérései akadályozzák a belső piac megfelelő működését.(10) Mindez jelentősen korlátozza a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Ez ellentmond a Szerződés 14. cikkének, amelynek értelmében a belső piac egész területén lehetővé kell tenni a vállalkozók számára, hogy a határon túli műveletek ne járjanak nagyobb kockázattal, mint a belföldi kereskedelem. A belföldi és határon túli műveletekre vonatkozó szabályok lényeges eltérése a verseny torzulásához vezetne.(11) A legfrissebb statisztikák szerint az 1995. május 12-i ajánlás elfogadását követően számos tagállamban a legjobb esetben sem következett be javulás a késedelmes fizetések terén.(12) A belső piacon tapasztalható késedelmes fizetések leküzdésére irányuló célkitűzés nem érhető el eléggé az egyes tagállamok egyénileg hozott intézkedéseivel, következésképp a Közösség ebben nagyobb sikert érhet el. Ez az irányelv kizárólag a fenti cél elérését tartja szem előtt. Éppen ezért az irányelv összességében megfelel a Szerződés 5. cikkében a szubszidiaritás és arányosság alapelveinek tekintetében megállapított követelményeknek.(13) Ez az irányelv kizárólag a kereskedelmi ügyletek ellenértékének kiegyenlítésére vonatkozik, és nem rendelkezik a fogyasztókkal kötött ügyletekről, illetve más, például a csekkekre és váltókra vonatkozó jogszabályok szerinti fizetésekkel kapcsolatos kamatokról, a kártérítési kifizetésekről, ideértve a biztosító társaságok kifizetéseit is.(14) Az a tény, hogy ez az irányelv a szellemi szabadfoglalkozásúakra is kiterjed, nem értelmezhető úgy, hogy a tagállamok kötelesek azokat vállalkozásokként vagy kereskedőkként kezelni az irányelv által nem érintett más vonatkozásokban is.(15) Ez az irányelv csak az "végrehajtható jogcím" fogalmát határozza meg, és nem szabályozza sem az adott jogcím végrehajtására vonatkozó eljárásokat, sem pedig azon feltételeket, amelyek mellett a jogcím végrehajtása megszüntethető vagy felfüggeszthető.(16) A késedelmes fizetés olyan szerződésszegés, amelyet a legtöbb tagállamban az alacsony késedelmi kamatok és/vagy hosszadalmas jogorvoslati eljárások az adósok számára pénzügyi szempontból vonzóvá tettek. E tendencia visszafordítása, valamint annak biztosítása, hogy a késedelmes fizetés olyan következményekkel járjon, amelyek a fizetési késedelmet előnytelenné teszik, határozott lépéseket igényel, többek között azt, hogy a hitelezők kártalanítást kapjanak felmerült költségeikért.(17) A behajtási költségek ésszerű megtérítésekor figyelembe kell venni egyrészt azt, hogy ez nem sértheti azon nemzeti rendelkezéseket, amelyek szerint a bíróság bármely további kártérítést is megítélhet a hitelezőnek az adós késedelmes fizetése következtében felmerült károkért, másrészt pedig számításba kell venni azt, hogy az ilyen felmerült költségek késedelmi kamat formájában már megtérülhettek.(18) Ez az irányelv figyelembe veszi a hosszú szerződéses fizetési határidők kérdését, különös tekintettel azon bizonyos szerződéstípusokra, amelyek esetében indokolt lehet a hosszabb fizetési határidő együttesen a szerződéskötési szabadság korlátozásával vagy magasabb kamat meghatározásával,(19) Az irányelvnek meg kell tiltania a szerződéskötési szabadsággal való visszaélést a hitelező hátrányára. Ilyen visszaélést megvalósító tényezőnek tekinthető, amennyiben valamely megállapodás főként az adós további likviditásának biztosítását szolgálja a hitelező költségére, vagy amennyiben a fővállalkozó olyan fizetési feltételeket szab szállítói és alvállalkozói számára, amelyeket a fővállalkozóra vonatkozó feltételek nem indokolnak. Ez az irányelv nem érinti a szerződéskötés módjára vonatkozó, valamint az adósra nézve tisztességtelen szerződési feltételek érvényességét szabályozó nemzeti rendelkezéseket.(20) A késedelmes fizetés következményei kizárólag akkor lehetnek visszatartó hatásúak, ha azok a hitelező szempontjából gyors és hatékony jogorvoslati eljárásokkal társulnak. A Szerződés 12. cikkében meghatározott, a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó alapelvvel összhangban ezen eljárásoknak a Közösségben letelepedett valamennyi hitelező rendelkezésére kell állniuk.(21) Törekedni kell arra, hogy a hitelezők olyan helyzetben legyenek, hogy tulajdonjogukat hátrányos megkülönböztetés nélkül a Közösség egész területén fenntarthassák, amennyiben a nemzetközi magánjogban meghatározott, alkalmazandó nemzeti rendelkezések elismerik a tulajdonjog fenntartására vonatkozó kikötés érvényességét.(22) Ezen irányelv valamennyi kereskedelmi ügyletre vonatkozik függetlenül attól, hogy az adott ügylet magán vagy állami vállalkozások, illetve vállalkozások és hatóságok között megy végbe, figyelemmel arra a tényre, hogy az utóbbiak jelentős nagyságrendű fizetési forgalmat bonyolítanak le vállalkozások felé. Ezért az irányelv a fővállalkozók és szállítóik, valamint alvállalkozóik között lebonyolódó valamennyi kereskedelmi ügyletet is szabályozza.(23) Az irányelv 5. cikke előírja, hogy a nem vitatott követelések érvényesítésére vonatkozó eljárást a nemzeti jogszabályokkal összhangban rövid idő alatt le kell folytatni, ez azonban nem igényli a tagállamoktól egy külön eljárás bevezetését vagy hatályos jogi eljárásaik egy meghatározott módon történő módosítását,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkAz irányelv hatályaEz az irányelv a kereskedelmi ügyletek ellenértékének kiegyenlítéseként végrehajtott valamennyi fizetésre vonatkozik.2. cikkMeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában:1. "kereskedelmi ügyletek": vállalkozások, illetve vállalkozások és hatóságok között lebonyolított olyan ügyletek, amelyek fizetés ellenében áruk szállítását vagy szolgáltatását eredményezik;"hatóság": a közbeszerzési irányelvekben (92/50/EGK [9], 93/36/EGK [10], 93/37/EGK [11] és 93/38/EGK [12] meghatározott bármely szerződéskötő hatóság vagy jogalany;"vállalkozás": önálló gazdasági vagy szakmai tevékenységet folytató szervezet, még ha az adott tevékenységet egyetlen személy látja is el;2. "késedelmes fizetés": a szerződéses vagy jogszabályon alapuló fizetési határidő túllépése;3. "a tulajdonjog fenntartása": olyan szerződéses megállapodás, amelynek értelmében az eladó az adott árukra vonatkozó tulajdonjogát mindaddig fenntartja, amíg azok ellenértéke teljes mértékben kiegyenlítésre nem kerül;4. "az Európai Központi Bank fő refinanszírozási műveleteinél alkalmazott kamatláb": a Bank által a fix kamatozású tenderekben az ilyen műveletekre alkalmazott kamatláb. Amennyiben a fő refinanszírozási művelet változó kamatú tender eljárásának megfelelően folyt le, e kamatláb az adott pályázat eredményeként kialakult marginális kamatláb. A fentiek az egyenáras és ajánlati áras aukciókra is vonatkoznak;5. "végrehajtható jogcím": valamely bíróság vagy illetékes hatóság által kibocsátott, azonnali vagy részletfizetésre kötelező bármely határozat, ítélet vagy végzés, amely a hitelező számára lehetővé teszi az adóssal szembeni igényének kényszervégrehajtás útján történő érvényesítését; ide tartoznak továbbá a fizetésre vonatkozó és az adós fellebbezésére tekintet nélkül előzetesen végrehajtható határozatok, ítéletek és végzések.3. cikkKésedelmi kamat(1) A tagállamok biztosítják, hogy:a) a d) pontnak megfelelő kamat a szerződésben meghatározott fizetési határnap vagy határidő lejáratát követő naptól esedékessé váljon;b) amennyiben a szerződés nem rögzíti a fizetés határnapját vagy a fizetési határidőt, a kamatfizetési kötelezettség automatikusan, külön fizetési felszólítás nélkül lépjen érvénybe:i. a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás adós általi kézhezvételét követő 30 nappal; vagyii. amennyiben nem állapítható meg egyértelműen a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás kézhezvételének időpontja, 30 nappal az áruk vagy szolgáltatások átvételét követően; vagyiii. amennyiben az adós az áruk vagy szolgáltatások átvételét megelőzően kapja kézhez a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívást, 30 nappal az áruk vagy szolgáltatások átvételét követően; vagyiv. amennyiben jogszabály vagy szerződés írja elő, hogy az áruk vagy a szolgáltatások szerződésszerű teljesítését, illetve teljesítését átvételi vagy ellenőrző eljárással kell megállapítani, és az adós a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési meghagyást a fenti eljárás napján vagy azt megelőzően kapja kézhez, 30 nappal ez utóbbi napot követően;c) a hitelező késedelmi kamatra jogosult, amennyibeni. teljesítette szerződéses és jogszabályi kötelezettségeit; ésii. nem kapta kézhez időben az esedékes összeget, kivéve, ha az adós nem felel a késedelemért;d) amennyiben a szerződés másképp nem rendelkezik, az adós által fizetendő késedelmi kamat mértéke ("törvényes kamat") az Európai Központi Bank által az adott félév első naptári napja előtt lebonyolított legutóbbi fő refinanszírozási műveletnél alkalmazott kamatláb ("irányadó kamatláb") legalább hét százalékponttal növelt összege legyen. Azon tagállamok, amelyek nem vesznek részt a gazdasági és pénzügyi unió megteremtésének harmadik szakaszában, a saját nemzeti központi bankjuk által meghatározott referencia kamatlábat kötelesek a fenti irányadó kamatláb megfelelőjeként alkalmazni. Mindkét esetben az adott félév első naptári napján érvényben levő irányadó kamatláb irányadó az azt követő hat hónapra;e) amennyiben az adós a késedelemért nem felel, a hitelező legyen jogosult megfelelő összegű ellentételezésre az adós késedelmes fizetése következtében felmerült összes indokolt behajtási költsége miatt. Az ilyen behajtási költségek megállapításakor figyelembe kell venni az áttekinthetőség és az arányosság alapelveit a szóban forgó tartozás vonatkozásában. A fenti alapelvek tiszteletben tartása mellett a tagállamok jogosultak meghatározni a tartozások különféle szintjeihez a legmagasabb összegű behajtási költség mértékét.(2) A nemzeti jogban meghatározandó egyes szerződésfajták esetében a tagállamok legfeljebb 60 nappal meghosszabbíthatják azt az időszakot, amely után a kamat esedékessé válik, feltéve, hogy korlátozzák a szerződő felek jogát a fenti időszak túllépésére, vagy a jogszabályban rögzítettnél lényegesen magasabb kötelező kamatot írnak elő.(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a fizetési határidőre vagy a késedelmes fizetés következményeire vonatkozó minden olyan megállapodás, amely nem áll összhangban az (1) bekezdés b)–d) pontjában és a (2) bekezdésben rögzített előírásokkal, ne legyen végrehajtható, vagy arra hivatkozással ne lehessen kártérítési igényt támasztani, amennyiben ez a hitelező számára minden körülményre tekintettel nagymértékben tisztességtelen, ideértve a helyes kereskedelmi gyakorlatot és a termék jellegét is. Annak megállapítására, hogy valamely megállapodás nagymértékben tisztességtelen a hitelező számára, többek között számba kell venni, hogy volt-e olyan objektív ok, amelyek miatt az adós eltért az (1) bekezdés b)–d) pontjában és a (2) bekezdésben rögzített előírásoktól. Amennyiben az ilyen megállapodás nagymértékben tisztességtelennek minősül, a jogszabályban előírt feltételeket kell alkalmazni, kivéve, ha a nemzeti bíróságok ettől eltérő, tisztességes feltételeket állapítanak meg.(4) A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők és versenytársak érdekében megfelelő és hatékony eszközökkel előzzék meg a (3) bekezdés értelmében nagymértékben tisztességtelen feltételek további alkalmazását.(5) A (4) bekezdésben említett eszközök olyan rendelkezéseket is magukban foglalnak, amelyek értelmében a kis- és középvállalkozásokat képviselő, hivatalosan elismert vagy jogos érdekkel rendelkező szervezetek részére az adott ország jogszabályai lehetővé teszik, hogy eljárást indíthassanak a bíróság vagy illetékes közigazgatási hatóságok előtt azon a jogcímen, hogy az általános használatra meghatározott szerződéses feltételek a (3) bekezdés értelmében nagymértékben tisztességtelenek, annak érdekében, hogy megfelelő és hatékony eszközöket alkalmazhassanak az ilyen feltételek további alkalmazásának megelőzésére.4. cikkA tulajdonjog fenntartása(1) A tagállamok a nemzetközi magánjogban megjelölt, vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírják, hogy az eladó az áruk ellenértékének teljes kiegyenlítéséig fenntartja tulajdonjogát, amennyiben az áruk leszállítása előtt az eladó és a vevő kifejezetten megállapodott a tulajdonjog fenntartásáról szóló kikötésben.(2) A tagállamok rendelkezéseket fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn az adós által már teljesített részletfizetésekkel kapcsolatban.5. cikkA nem vitatott követelések behajtása(1) A tagállamok biztosítják, hogy nem vitatott kintlevőség vagy eljárási jellemzők esetén a hitelező perindítványától vagy illetékes hatóságnál történő felszólamlásától számított átlagosan 90 naptári napon belül a tartozás nagyságától függetlenül végrehajtható jogcímet lehessen szerezni. E kötelezettséget a tagállamok saját nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban hajtják végre.(2) A vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések kötelesek azonos feltételeket alkalmazni az Európai Közösségben letelepedett valamennyi hitelezőre.(3) Az (1) bekezdésben említett 90 naptári napos határidő nem foglalja magában a következőket:a) az okmányok kézbesítéséhez szükséges időt;b) a hitelezőnek tulajdonítható bármely késedelmet, úgymint az igénybejelentések helyesbítésére fordított időt.(4) Ez a cikk nem érinti a Brüsszeli Egyezmény rendelkezéseit a polgári és kereskedelmi ügyekben az illetékesség és ilyen ügyekben hozott határozatok végrehajtása vonatkozásában. [13]6. cikkÁtültetés(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2002. augusztus 8. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok fenntarthatnak vagy hatályba léptethetnek a hitelező számára az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesnél kedvezőbb rendelkezéseket.(3) Az irányelv átültetésekor a tagállamok figyelmen kívül hagyhatják:a) az adós ellen kezdeményezett felszámolási eljárás hatálya alá tartozó tartozásokat;b) a 2002. augusztus 8-át megelőzően kötött szerződéseket; valamintc) az 5 eurónál kisebb összegű kamatköveteléseket.(4) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.(5) A Bizottság 2002. augusztus 8-át követően két évvel felülvizsgálja többek között a törvényes kamatlábat, a szerződéses fizetési határidőket és a késedelmes fizetéseket annak érdekében, hogy értékelje a kereskedelmi ügyletekre gyakorolt hatásukat, illetve a jogszabály gyakorlati működését. A fenti és egyéb vizsgálatok eredményeit az Európai Parlament és a Tanács tudomására hozzák, adott esetben az ezen irányelv továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatok kíséretében.7. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.8. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 2000. június 29-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökM. Marques Da Costa[1] HL C 168., 1998.6.3., 13. o. és HL C 374., 1998.12.3., 4. o.[2] HL C 407., 1998.12.28., 50. o.[3] Az Európai Parlament 1998. szeptember 17-i véleménye (HL C 313., 1998.10.12., 142. o.), a Tanács 1999. július 29-i közös álláspontja (HL C 284., 1999.10.6., 1. o.), valamint az Európai Parlament 1999. december 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2000. június 15-i határozata és a Tanács 2000. május 18-i határozata.[4] HL C 323., 1994.11.21., 19. o.[5] HL L 127., 1995.6.10., 19. o.[6] HL C 211., 1996.7.22., 43. o.[7] HL C 287., 1997.9.22., 92. o.[8] HL C 216., 1997.7.17., 10. o.[9] HL L 209., 1992.7. 24., 1. o.[10] HL L 199., 1993.8.9., 1. o.[11] HL L 199., 1993.8.9., 54. o.[12] HL L 199., 1993.8.9., 84. o.[13] Egységes szerkezetben: HL C 27., 1998.1.26., 3. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1979. november 21.) a gépjárművek és pótkocsijuk világító- és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/756/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31980L0233

Hivatalos Lap L 051 , 25/02/1980 o. 0008 - 0018 finn különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0192  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 9 o. 0108  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 10 o. 0192  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0010  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 11 o. 0010

		A Bizottság irányelve(1979. november 21.)a gépjárművek és pótkocsijuk világító- és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/756/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(80/233/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 78/547/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijuk típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11., 12. és 13. cikkére,tekintettel a gépjárművek és pótkocsijuk világító- és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/756/EGK tanácsi irányelvre [3],mivel a tapasztalatok tükrében és a technika jelenlegi állása szerint lehetőség van egyes követelmények szigorítására és azok fokozottabb összehangolására a jelenleg hatályos vizsgálati feltételekkel;mivel e módosításokat a jelenleg vizsgálat alatt álló további módosításoknak kell követniük, amelyek hatására egyes követelmények szigorúbbak lesznek mind a járművekben utazók, mind a közúti közlekedés többi résztvevője biztonságának növelése céljából;mivel az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/756/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 2. és 3. cikk helyébe a következő új 2. cikk lép:"2. cikk(1) 1980. május 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok az 1. melléklet 1.5.7.–1.5.20. pontjában felsorolt kötelező vagy megengedett világító- és fényjelző berendezések felszerelése miatt:- egy járműtípus vonatkozásában nem tagadhatják meg annak EGK-típusjóváhagyását, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okirat kiadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- nem tilthatják meg a jármű forgalomba helyezését,ha az említett világító- és fényjelző berendezések felszerelése az ilyen típusú járműre vagy e járművekre megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek.(2) 1981. január 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok:- nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot olyan járműtípusra, amelyben az említett világító- és fényjelző berendezések felszerelése nem felel meg az irányelv rendelkezéseinek,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan járműtípusra, amelyben az említett világító- és fényjelző berendezések felszerelése nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek.(3) 1982. október 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok megtilthatják azon járművek forgalomba helyezését, amelyekre az említett világító- és fényjelző berendezések felszereléséről szóló 70/156/EGK irányelv szerint 1979. október 1-je után adtak ki bizonyítványt, ha e berendezések felszerelése nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek."2. A 4., 5., 6. és 7. cikk számozása rendre 3., 4., 5. és 6. cikkre változik.3. Az I. és II. melléklet ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1980. április 30-ig megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1979. november 21-én.a Bizottság részérőlÉtienne davignona Bizottság tagja[1] HL L 168., 1978.6.26., 39. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 262., 1976.9.27., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 76/756/EGK irányelv mellékleteinek módosításaI. MELLÉKLET: VILÁGÍTÓ- ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEK FELSZERELÉSEAz 1.3. pont a következőképpen módosul:"1.3. Üres jármű"Üres jármű": az EGK 70/156 irányelv 1. mellékletének (adatközlő lap minta) 2.6. pontjában meghatározott menetkész állapotú jármű, a vezető nélkül."Az 1.5.3. pont a következőképpen módosul:"1.5.3. Csoportosított lámpák"Csoportosított lámpák": külön lámpaburával (üveggel) vagy lámpaburarészekkel, külön fényforrással, de közös lámpatesttel rendelkező berendezések."Az 1.5.4. pont a következőképpen módosul:"1.5.4. Kombinált lámpák"Kombinált lámpák": a külön záróüveggel vagy záróüvegrészekkel, de közös fényforrással és közös lámpatesttel rendelkező berendezés."Az 1.5.20. pont a következőképpen módosul:"1.5.20. Fényvisszaverő"Fényvisszaverő": a jármű jelenlétét a járműtől független fényforrásból kibocsátott fény visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára jelző berendezés.Az irányelv alkalmazásában nem minősül fényvisszaverőnek:- a fényvisszaverő rendszámtábla,- az ADR-ben (a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállítására vonatkozó európai megállapodás) említett fényvisszaverő jelzés,- az egyéb fényvisszaverő táblák és jelzések, amelyeket valamely tagállam előírásai szerint egyes jármű-kategóriák vagy üzemmódok esetében kell alkalmazni."Az 1.6.1. pont a következőképpen módosul:"1.6.1. Fényszóró átvilágított felülete"Fényszóró átvilágított felülete": (1.5.7.–1.5.10.) a fényszórótükör teljes felületének a keresztirányú síkra eső ortogonális vetülete. Ha a világítóberendezésben nincs fényszórótükör, akkor az 1.6.2. pont meghatározását kell alkalmazni. Ha a záróüveg (vagy üvegek) a fényszórótükör teljes felületének csak egy részére terjed(nek) ki, csupán e rész vetületét kell számításba venni.Tompított fényszórók esetében az átvilágított felületet a sötéten maradó rész határvonalának a záróüvegen látható vetülete határolja. Ha a fényszórótükör és az üveg egymáshoz viszonyítva állítható, a közepes beállítást kell alkalmazni."Az 1.6.4. pont a következőképpen módosul:"1.6.4. Látható felület"Látható felület": valamely meghatározott megfigyelési irányból a látható felület ortogonális vetülete a megfigyelési irányra merőleges síkban és érintőlegesen a záróüveg legszélső pontjára (lásd 2. függelék vázlatrajza)."Az 1. melléklet az 1.6.4. pont után a következő új 1.6.5. ponttal egészül ki:"1.6.5. Világítófelület"Világítófelület": átlátszó záróüveg teljes külső felülete vagy annak része, amely magában foglalja a világító- és fényjelző berendezést, és lehetővé teszi a fotometriai és kolorimetriai követelmények betartását."Az 1.8. pont a következőképpen módosul:"1.8. Vonatkoztatási középpont"Vonatkoztatási középpont": a vonatkoztatási tengely és az átvilágított felület metszéspontja. E vonatkoztatási középpontot a lámpa gyártója adja meg."Az 1.9.pont a következőképpen módosul:"1.9. A geometriai láthatóság szögei"A geometriai láthatóság szögei": azon minimális térszögű zónát meghatározó szögek, amelyeken belül a lámpa látható felületének láthatónak kell lennie. E térszögű tartományt az a gömbcikk határozza meg, amelynek középpontja egybeesik a lámpa vonatkoztatási középpontjával, és amelynek vízszintes metszete a talajjal párhuzamos. E gömbcikkeket a vonatkoztatási tengelyhez képest kell meghatározni. A β vízszintes szög a hosszúságnak, az α függőleges szög a szélességnek felel meg. A geometriai láthatósági szögeken belül nem lehet semmiféle olyan akadály, amely gátolja a lámpa külső látható felületének bármely részéből a fény terjedését.Ha a lámpához közelebb végeznek méréseket, a megfigyelési irányt párhuzamosan el kell tolni azonos pontosság eléréséhez.A geometriai láthatóság szögein belül nem kell figyelembe venni azon akadályokat, amelyeket a típusjóváhagyás során már bemutattak.Ha a lámpa felszerelésekor a lámpa látható felületének bármely részét a jármű bármely további része eltakarja, igazolni kell azt, hogy a lámpának az akadályok által el nem takart része még megfelel a berendezés, mint optikai egység jóváhagyására előírt fotometriai értékeknek (lásd az alábbi ábrát)."+++++ TIFF +++++Az 1.12.pont a következőképpen módosul:"1.12. Egyes lámpa"Egyes lámpa": két vagy több azonos, vagy nem azonos, de ugyanolyan funkciójú és azonos színű fényt kibocsátó, berendezéseket tartalmazó lámpa minden olyan együttese, amelyek összes látható felületének adott keresztirányú síkra eső vetülete legalább 60 %-át elfoglalja az említett látható felületek vetületeit körülvevő legkisebb négyszög területének, típus-jóváhagyási kötelezettség esetén azzal a feltétellel, hogy az ilyen együttest egyes lámpaként hagyták jóvá.E lehetséges kombináció az országúti fényszórókra, a tompított fényszórókra és a ködfényszórókra nem vonatkozik.""1.13. Csak az angol nyelvű változatban a"light emitting surface" (átvilágított felület) helyére mindenütt az "illuminating surface" (átvilágított felület) lép."Az 1.14.pont a következőképpen módosul:"1.14. Két lámpa közötti távolság"Két lámpa közötti távolság": egy irányba néző lámpák esetén az 1.6. pontban említett eset szerint meghatározott két átvilágított felület kerületének vonatkoztatási tengelyére merőleges síkban az ortogonális vetületeik közötti legrövidebb távolság. Két lámpa közötti távolság azonban mérhető az átvilágított felületek körvonalának pontos meghatározása nélkül is, ha a távolság egyértelműen meghaladja az irányelvben meghatározott minimális követelményeket."Az 1.melléklet az 1.17. pont után a következő új,1.18. ponttal egészül ki:"1.18. Talaj"Talaj": az a felület, amelyen a jármű áll, és amely teljesen vízszintes."A 2.2.2. pont a következőképpen módosul:"2.2.2. a gyártó által világító- és fényjelző berendezésként megadott eszközök jegyzéke. A jegyzék minden egyes funkcióra több típust is tartalmazhat. Minden egyes típust megfelelően azonosítani kell (alkatrész típus-jóváhagyási jele, a gyártó megnevezése stb.)."A 2.2.4. pont a következőképpen módosul:"2.2.4. elrendezési rajz(ok) minden egyes lámpára, feltüntetve az 1.6. pontban meghatározott átvilágított felületet, az 1.7. pontban meghatározott vonatkoztatási tengelyt és az 1.8. pontban meghatározott vonatkoztatási középpontot."A 3.5.1. pont a következőképpen módosul:"3.5.1. a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusan kell felszerelni (ezt a lámpa külső geometriai alakja alapján, és nem az 1.6. pontban említett átvilágított felület széle alapján kell meghatározni);".A 3.5.2. pont a következőképpen módosul:"3.5.2. azok egymással is szimmetrikusak legyenek a jármű hosszirányú középsíkjához viszonyítva; e követelmény nem vonatkozik a lámpa belső felépítésére;".A 3.8. pont a következőképpen módosul:"3.8. A talaj felett a legnagyobb magasságot az átvilágított felület legmagasabb pontjától, míg a legkisebb magasságot az átvilágított felület legalacsonyabb pontjától kell mérni.Tompított fényszórók esetében a talajhoz viszonyított legkisebb magasságot a reflektor alsó szélétől mérik."Az 1. melléklet a 3.8. pont után a következő új, 3.8.1. ponttal egészül ki:"3.8.1. A szélességi helyzetet a teljes szélesség tekintetében azon átvilágított felület peremétől számítva határozzák meg, amely legtávolabb van a jármű hosszirányú középsíkjától, a lámpák közötti távolság tekintetében pedig az átvilágított felületek belső peremétől számítva a lámpák közötti távolságra hivatkozással."A 3.10. pont a következőképpen módosul:"3.10. Az 1.5. pontban meghatározott lámpából kibocsátott piros fény nem lehet látható menetirányban, az 1.5. pontban meghatározott lámpából kibocsátott fehér fény pedig nem lehet látható a menetiránynak háttal, a hátrameneti lámpák kivételével. A jármű belsejének a megvilágítására használt lámpákat e tekintetben nem kell figyelembe venni.E követelmény akkor minősül teljesítettnek:"A 3.10.1. pont a következőképpen módosul:"3.10.1. menetirányból a vörös fényű lámpák láthatóságára: ha a vörös fény nem közvetlenül látható az olyan megfigyelő számára, aki a jármű első pontja előtt 25 m-re fekvő keresztirányú sík 1. zónájában mozog (lásd a 3. függelék, 1. ábra);".A 3.10.2. pont a következőképpen módosul:"3.10.2. menetiránynak háttal a fehér fényű lámpa láthatóságára: ha a fehér fény nem közvetlenül látható az olyan megfigyelő számára, aki a jármű leghátsó pontja mögött 25 m-re fekvő keresztirányú sík 2. zónájában mozog (lásd a 3. melléklet, 2. ábra vázlatát". A 3.11. pont a következőképpen módosul:"3.11. Az elektromos rendszert úgy kell kialakítani, hogy az első és a hátsó helyzetjelző lámpák és (ha vannak) a méretjelző lámpák, valamint a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpák csak egyszerre legyenek be- és kikapcsolhatók.Ezt nem kell alkalmazni, ha az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpákat várakozást jelző lámpaként használják."A 3.15.3. pont a következőképpen módosul:"3.15.3. Az elrejtést vezérlő szerkezet meghibásodása vagy a 3.15.2.1. és 3.15.2.2. pontban említett más hiba esetén az elrejtett világítóberendezést szerszámok igénybevétele nélkül üzemi helyzetbe kell tudni állítani."A 3.15.6. pont a következőképpen módosul:"3.15.6. A süllyesztőberendezés –30 °C és +50 °C közötti hőmérséklete esetén a fényszórónak a vezérlőelem működtetésétől számított három másodpercen belül el kell érnie nyitott véghelyzetét."Az 1. melléklet a 3.15.6. pont után a következő 3.16. ponttal egészül ki:"3.16. A lámpák számaA járműre felszerelt lámpák számnak meg kell egyeznie a 4.1.–4.17. pont második alpontjában részletesen meghatározott számmal."A 4.1.4.3. pont a következőképpen módosul:"4.1.4.3. Hosszirányban:a jármű elején és úgy kell felszerelni, hogy a kibocsátott fény a visszapillantó tükrön és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül a jármű vezetőjét se közvetlenül, se közvetetten ne zavarja."A 4.1.5. pont a következőképpen módosul:"4.1.5. Geometriai láthatóságAz átvilágított felület láthatóságát – beleértve a megfigyelés irányában meg nem világítottnak látszó területek láthatóságát is – biztosítani kell azon területen belül, amelyet az átvilágított felület kerületéről kiinduló és a fényszóró vonatkoztatási tengelyével legalább 5°-os szöget bezáró alkotók határolnak. A geometriai láthatóság szögeinek eredete az átvilágított felület vetületének kerülete a fényszóró záróüvegének elöl lévő pontjára illeszkedő keresztirányú érintősíkon."A 4.1.11. pont a következőképpen módosul:"4.1.11. VisszajelzőBekapcsolást ellenőrző visszajelző alkalmazása kötelező."A 4.2.5. pont a következőképpen módosul:"4.2.5. Geometriai láthatóságAz 1.9. pontban részletesen meghatározott α és β szögekkel határozzák meg:α = 15° felfelé és 10° lefelé,β = 45° kifelé és 10° befelé.Mivel a tompított fényszórókra előírt fotometriai értékek nem fedik a teljes geometriai láthatósági mezőt, típus-jóváhagyási célokra a fennmaradó térre legalább 1 cd a követelmény. A fényszóró közelében lévő felületek vagy a berendezés más részei nem idézhetnek elő olyan másodlagos hatásokat, amelyek a közlekedés többi részvevőjét zavarhatják."A 4.2.11. pont a következőképpen módosul:"4.2.11. VisszajelzőA visszajelző berendezés megengedett."A 4.3.11. pont a következőképpen módosul:"4.3.11. VisszajelzőA visszajelző berendezés megengedett."A 4.4.11. pont a következőképpen módosul:"4.4.11. VisszajelzőA visszajelző megengedett."A 4.5.3. pont a következőképpen módosul:"4.5.3. ElrendezésA.: Két első irányjelző (1. kategória).Két hátsó irányjelző (2. kategória).Két kiegészítő oldalsó irányjelző (5. kategória).Amennyiben az első irányjelzők (1. kategória) és a kiegészítő oldalsó irányjelzők (5. kategória) funkcióit egyesítő lámpákat szereltek fel, két kiegészítő oldalsó irányjelzőt (5. kategória) lehet felszerelni a 4.5.5. pont láthatósági követelményeinek teljesítésére.B.: Két hátsó irányjelző (2. kategória)."A 4.5.4.1. pont a következőképpen módosul:"4.5.4.1. Keresztirányban:A jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső irányjelző átvilágított felületének külső széle és a jármű külső széle közötti távolság nem lehet nagyobb 400 mm-nél.A két átvilágított felület belső széle közötti távolságnak legalább 600 mm-nek kell lennie. Amennyiben a hátsó irányjelző és a megfelelő hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa közötti függőleges távolság nem haladja meg a 300 mm-t, a jármű külső széle és a hátsó irányjelző átvilágított felületének külső széle közötti távolság legfeljebb 50 mm-rel haladhatja meg a jármű külső széle és a megfelelő hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa átvilágított felületének külső széle közötti távolságot.Az első irányjelzők átvilágított felületének legalább 40 mm távolságra kell lennie a tompított fényszóró és az esetleges ködfényszóró átvilágított felületétől. Ennél kisebb távolság csak akkor megengedett, ha az irányjelző fényerőssége a vonatkoztatási tengelyben legalább 400 cd."A 4.5.8. pont a következőképpen módosul:"4.5.8. Nem kombinálhatómásik lámpával. Csak más kategóriájú irányjelzővel lehet kombinálni."A 4.5.11. pont a következőképpen módosul:"4.5.11. VisszajelzőA működést jelző visszajelző alkalmazása kötelező az első és hátsó irányjelzőkhöz. Lehet optikai vagy akusztikai, vagy mindkettő. Optikai visszajelző esetén villogó lámpának kell lennie, ami az oldalsó irányjelzőket kivéve bármelyik irányjelző hibás működése esetén kialszik, vagy villogás nélkül égve marad, vagy észlelhető frekvenciaváltozást mutat. Ha a visszajelző berendezés csak akusztikai jelzést ad, annak jól hallhatónak kell lennie, és lényeges frekvenciaváltozást kell mutatnia legalább bármely első vagy hátsó irányjelző meghibásodása esetén.Ha a gépjármű pótkocsi vontatására alkalmas, azt fel kell szerelni a pótkocsi irányjelzőjét ellenőrző külön visszajelző lámpával, kivéve amikor a vontató visszajelzője lehetővé teszi az egész járműszerelvény bármely irányjelző lámpája meghibásodásának észlelését."A 4.6.10. pont a következőképpen módosul:"4.6.10. Elektromos kapcsolásA jelzésnek külön kapcsolóval kell bekapcsolhatónak lennie, amely valamennyi irányjelzőt egy fázisban képes működtetni."A 4.6.11. pont a következőképpen módosul:"4.6.11. VisszajelzőA bekapcsolást jelző visszajelző kötelező. Olyan villogó figyelmeztető jelzés, amely a 4.5.11. pontban részletesen meghatározott visszajelző berendezéssel egyidejűleg működhet."A 4.7.11. pont a következőképpen módosul:"4.7.11. VisszajelzőA visszajelző megengedett. Amennyiben felszerelték, e működést ellenőrző visszajelző berendezésnek folyamatos figyelmeztető fényjelzést kell adnia, amely a féklámpák meghibásodása esetén gyullad ki."2. függelék: a rajz helyébe a következő rajz lép:+++++ TIFF +++++MELLÉKLETA 15. pont a következőképpen módosul:"15. E típusbizonyítványhoz a következő, a fenti típus-jóváhagyási számot feltüntető dokumentumokat mellékelték:……… A világító- és fényjelző berendezések gyártója által bemutatott berendezések felsorolását; minden egyes berendezésen a gyártó jelzését és az alkatrész típus-jóváhagyási jelét fel kell tüntetni."Kifejezett kérésre e a dokumentumokat a többi tagállam illetékes hatóságai részére meg kell küldeni.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2003/69/EK irányelve (2003. július 11.) a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékletének klórmekvátra, lambda-cihalotrinra, krezoxim-metilre, azoxistrobinra és egyes ditiokarbamátokra vonatkozó maximális maradékanyagszintek tekintetében történő módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
03/39. kötet           HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                       287
32003L0069
2003.7.15.                                       AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                       L 175/37
                                                A BIZOTTSÁG 2003/69/EK IRÁNYELVE
                                                              (2003. július 11.)
                a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékletének klórmekvátra, lambda-cihalotrinra, krezoxim-metilre,
                azoxistrobinra és egyes ditiokarbamátokra vonatkozó maximális maradékanyagszintek tekinteté-
                                                        ben történő módosításáról
                                                          (EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,                                                  90/642/EGK irányelvben átmenetileg előírt maximális
                                                                                maradékanyagszinteket további három évig hatályban
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,                           kell tartani.
tekintettel a legutóbb a 2003/806/EK tanácsi rendelettel (1)              (4)      A lambda-cihalotrin, a krezoxim-metil, az azoxistrobin
módosított, az egyes növényi eredetű termékekben – többek                          és a mankoceb esetében ezen anyagok új vagy módosí-
között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok                             tott felhasználási módjára vonatkozó kérelmek érkeztek
felületén található peszticid-szermaradványok megengedett                          a referens tagállamokhoz. A kérelmezett felhasználási
legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990.                               módok értékelése alapján megállapítást nyert, hogy nem
november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (2), és különösen                      eredményeznek elfogadhatatlan mértékű terhelést a
annak 7. cikkére,                                                                  fogyasztók számára.
mivel:                                                                    (5)      A mankoceb esetében nem lehetséges a mankoceb
                                                                                megkülönböztetése az egyéb ditiokarbamátoktól (maneb,
(1)     Növényi eredetű termékek esetén, a gyümölcsöket és a                       mankoceb, metiram, propineb és cineb (CS2-ként kifeje-
        zöldségeket is beleértve, a maradékanyagszintek a haté-                    zett összeg) a rutinanalízis jelenlegi módszereinek hasz-
        kony növényvédelemhez szükséges peszticidek legkisebb                      nálatával, ezért a maradékanyagszint meghatározása a
        mennyiségének olyan módon történő alkalmazását                             ditiokarbamátok teljes csoportjára vonatkozik.
        tükrözik, hogy a maradékanyagszint gyakorlati szem-               (6)      A Bizottság megállapította, hogy a fogyasztókat
        pontból a lehető legalacsonyabb és toxikológiailag még                     fenyegető potenciális kockázatra tekintettel indokolt
        elfogadható legyen, tekintettel – különösen – a környezet                  egyes maximális maradékanyagszintek módosítása.
        védelmére és a fogyasztók becsült étrendi bevitelének                      Fontos, hogy a tagállamok további kockázatkezelő intéz-
        mértékére. A Közösségben kötelező maximális maradék-                       kedéseket hozzanak a fogyasztók megfelelő védelme
        anyagszint (MRL) az ilyen szermaradvány azon felső                         érdekében.
        határértékét jelenti, amely a helyes mezőgazdasági
        gyakorlat betartása mellett előfordulhat az áruban.               (7)      Megtörtént a fogyasztók ezen irányelvben említett peszti-
                                                                                cidek élelmiszeripari termékekben való előfordulásából
(2)     A peszticidekre vonatkozó maximális maradékanyag-                          eredő élethosszig tartó, illetve rövid távú terhelésének
        szintek folyamatos felülvizsgálat és változtatás alatt                     újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és
        állnak az újabb információk és adatok figyelembevétele                     gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egész-
        érdekében. A maximális maradékanyagszintek rögzíté-                        ségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást (3). A
        sére az analitikai kimutathatóság alsó határértékén kerül                  számítások azt mutatják, hogy az ebben az irányelvben
        sor, amennyiben a növényvédő szer engedélyezett                            rögzített maximális maradékanyagszintek nem eredmé-
        felhasználási módja nem eredményezi peszticid-szerma-                      nyezik a fogyasztók elfogadhatatlan mértékű terhelését.
        radvány kimutatható előfordulását az élelmiszeripari
        termékben, illetve annak felületén, vagy a felhasználás           (8)      Megfelelő esetekben sor került a fogyasztók e peszticidek
        semmilyen módja nem engedélyezett, vagy a tagállamok                       élelmiszeripari termékekben való esetleges előfordulá-
        által engedélyezett felhasználási módot nem támasztják                     sából eredő akut terhelésének a közösségi eljárásokkal és
        alá a szükséges adatok, vagy valamely harmadik                             gyakorlatokkal összhangban végzett felmérésére és érté-
        országban alkalmazott felhasználási mód eredménye-                         kelésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet
        képpen szermaradvány található a Közösség piacán                           által közzétett iránymutatást. Megállapítást nyert, hogy a
        forgalomba hozható élelmiszeripari termékekben, illetve                    peszticidek ezen irányelvben javasolt maradékanyagszin-
        azok felületén, és a felhasználást nem támasztják alá a                    teket meg nem haladó mértékű előfordulása nem vált ki
        szükséges adatok.                                                          akut toxikus hatást.
                                                                          (9)      A Kereskedelmi Világszervezet útján a Közösség kereske-
(3)     A klórmekvát esetében a tagállamok és az érintettek                        delmi partnereivel ezen irányelvben javasolt maximális
        arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a körte szennye-                   maradékanyagszintekkel kapcsolatosan folytatott konzul-
        zettsége a klórmekvát korábbi használatából eredő                          tációkat követően sor került az általuk ezen értékekre
        környezeti háttérszennyezettség következtében továbbra                     vonatkozóan tett észrevételek figyelembevételére.
        is jelentős. A rendszeres ellenőrzés adatai szerint a mara-
        dékanyagszintek csökkenése olyan lassú ütemű, hogy a
                                                                          (3) „Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues
                                                                              (revised)”, készítette a GEMS/Food Programme, együttműködésben a
(1) HL L 122., 2003.5.16., 1. o.                                              Codex Committee on Pesticide Residues testülettel, kiadta az Egész-
(2) HL L 350., 1990.12.14., 71. o.                                            ségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).
 ---pagebreak--- 288                  HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                           03/39. kötet
(10)   A Növény-egészségügyi Tudományos Bizottság véle-                                             2. cikk
       ménye is figyelembevételre került, különösen a peszti-
       ciddel kezelt mezőgazdasági termékek fogyasztóinak             A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rende-
       védelme érdekében követendő módszertanra vonatkozó             leti és közigazgatási rendeleteket, amelyek szükségesek ahhoz,
       ajánlások tekintetében.                                        hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. július 31-ig meg-
                                                                      feleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
(11)   A 90/642/EGK irányelv mellékletét ennek megfelelően
       módosítani kell.                                               Ezeket a rendelkezéseket 2003. augusztus 1-jétől kell alkal-
(12)   Az ebben az irányelvben előírt intézkedések össz-              mazni.
       hangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi
       Állandó Bizottság véleményével,                                Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket,
                                                                      azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hiva-
                                                                      talos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:                                          hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
                             1. cikk
                                                                                3. cikk
A 90/642/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen
módosul:                                                              Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirde-
1. a krezoxim-metilre vonatkozó bejegyzés földieperre vonat-          tését követő hetedik napon lép hatályba.
   kozó sorában a „0,2 (p) mg/kg” helyébe „1 (p) mg/kg” lép;
2. a ditiokarbamátokra vonatkozó bejegyzés „Maneb,                                                  4. cikk
   mankoceb, metiram, propineb és cineb (CS2-ként kifejezett
   összeg)” rovatának retekre vonatkozó sorában a „0,2 mg/            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
   kg” helyébe „2 mg/kg”, és újhagymára vonatkozó sorában a
   „0,05* mg/kg” helyébe „1 mg/kg” lép;
3. a klórmekvát körtére vonatkozó sorában a t) lábjegyzet
   helyébe az alábbi szöveg lép:
                                                                      Kelt Brüsszelben, 2003. július 11-én.
   „t) Az átmenetileg előírt 0,3 mg/kg maximális maradék-
        anyagszinteket 2006. július 31-ig kell alkalmazni.”;
                                                                                a Bizottság részéről
4. az azoxistrobinra és a lambda-cihalotrinra vonatkozó
   bejegyzés helyébe az ezen irányelv mellékletében foglalt                                                  David BYRNE
   bejegyzések lépnek.                                                                                a Bizottság tagja
 ---pagebreak--- 03/39. kötet           HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            289
                                                                        MELLÉKLET
                                                                                Peszticid-szermaradvány és maximális
                                                                                maradékanyagszint (mg/kg)
                 Termékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak
                                                                                Azoxistrobin         Lambda-cihalotrin
             „1. Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással
                  tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek
                 i. CITRUSFÉLÉK                                                                      1
                      Grapefruit                                                                                0,1
                      Citrom                                                                                0,2
                      Zöld citrom                                                                                0,2
                      Mandarin (beleértve a klementinát és egyéb hibrideket)                                              0,2
                      Narancs                                                                                0,1
                      Pomelo                                                                                0,1
                      Egyéb                                                                                0,02 (*)
                 ii. FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy anélkül)                           0,1 (*)                0,05 (*)
                      Mandula
                      Brazil dió
                      Kesudió
                      Szelídgesztenye
                      Kókuszdió
                      Mogyoró
                      Ausztráliai mogyoró
                      Pekándió
                      Piniamag
                      Pisztácia
                      Dió
                      Egyéb
                 iii. ALMATERMÉSŰEK                                                              0,05 (*)                 0,1
                      Alma
                      Körte
                      Birs
                      Egyéb
                 iv. CSONTHÉJASOK                                                                0,05 (*)
                      Sárgabarack                                                                                0,2
                      Cseresznye és meggy
 ---pagebreak--- 290      HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            03/39. kötet
                                                                                Peszticid-szermaradvány és maximális
                                                                                maradékanyagszint (mg/kg)
    Termékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak
                                                                                Azoxistrobin         Lambda-cihalotrin
        Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)                                             0,2
        Szilva
        Egyéb                                                                                0,1
    v. BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK
        a) Csemege- és borszőlő                                                         2                    0,2
           Csemegeszőlő
           Borszőlő
        b) Földieper (termesztett)                                                      2                    0,5
        c) Félcserjén termő bogyósok (termesztett)                                                         0,02 (*)
           Fekete szeder                                                                3
           Hamvas szeder
           Kaliforniai málna
           Málna                                                                        3
           Egyéb                                                                    0,05 (*)
        d) Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)                                    0,05 (*)
           Fekete áfonya
           Tőzegáfonya
           Ribiszke (piros, fekete és fehér)                                                                 0,1
           Egres                                                                                0,1
           Egyéb                                                                                0,02 (*)
        e) Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcs                             0,05 (*)                 0,2
    vi. EGYÉB                                                                                0,02 (*)
        Avokádó
        Banán                                                                           2
        Datolya
        Füge
        Kivi
        Kamkvat
        Licsiszilva
        Mangó
        Olajbogyó
        Ehető golgotavirág
        Ananász
        Gránátalma
        Egyéb                                                                       0,05 (*)
 ---pagebreak--- 03/39. kötet          HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            291
                                                                                Peszticid-szermaradvány és maximális
                                                                                maradékanyagszint (mg/kg)
                Termékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak
                                                                                Azoxistrobin         Lambda-cihalotrin
             2. Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek
                i. GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK
                     Cékla
                     Sárgarépa                                                                    0,2
                     Gumós zeller                                                                 0,3                    0,1
                     Torma                                                                        0,2
                     Csicsóka
                     Paszternák                                                                   0,2
                     Petrezselyemgyökér                                                           0,2
                     Retek                                                                                0,1
                     Saláta bakszakáll                                                            0,2
                     Édesburgonya
                     Karórépa
                     Tarlórépa
                     Jamgyökér
                     Egyéb                                                                      0,05 (*)               0,02 (*)
                ii. HAGYMAFÉLÉK
                     Fokhagyma
                     Vöröshagyma
                     Mogyoróhagyma
                     Újhagyma                                                                       2                   0,05
                     Egyéb                                                                      0,05 (*)               0,02 (*)
                iii. TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK
                     a) Burgonyafélék
                        Paradicsom                                                                  2                    0,1
                        Paprika                                                                     2                    0,1
                        Padlizsán                                                                   2                    0,5
                        Egyéb                                                                   0,05 (*)               0,02 (*)
                     b) Kabakosak – ehető héjúak                                                    1                    0,1
                        Uborka
                        Apró uborka
                        Cukkíni
                        Egyéb
 ---pagebreak--- 292      HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            03/39. kötet
                                                                                Peszticid-szermaradvány és maximális
                                                                                maradékanyagszint (mg/kg)
    Termékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak
                                                                                Azoxistrobin         Lambda-cihalotrin
        c) Kabakosak – nem ehető héjúak                                               0,5                   0,05
           Sárgadinnye
           Tök
           Görögdinnye
           Egyéb
        d) Csemege kukorica                                                         0,05 (*)                0,05
    iv. KÁPOSZTAFÉLÉK
        a) Virágukért termesztett káposztafélék                                                              0,1
           Brokkoli
           Karfiol                                                                    0,5
           Egyéb                                                                    0,05 (*)
        b) Fejesedő káposztafélék
           Kelbimbó                                                                                0,05
           Fejes káposzta                                                             0,3                    0,2
           Egyéb                                                                    0,05 (*)               0,02 (*)
        c) Leveles káposztafélék                                                    0,05 (*)                  1
           Kínai kel
           Kel
           Egyéb
        d) Karalábé                                                                   0,2                  0,02 (*)
    v. LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK
        a) Salátafélék                                                                  3                     1
           Zsázsa
           Galambbegy saláta
           Fejes saláta
           Endívia
           Egyéb
        b) Spenótfélék                                                              0,05 (*)
           Spenót                                                                                0,5
           Mángold
           Egyéb                                                                                0,02 (*)
        c) Vízitorma                                                                0,05 (*)               0,02 (*)
        d) Cikóriasaláta                                                              0,2                  0,02 (*)
 ---pagebreak--- 03/39. kötet          HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            293
                                                                                Peszticid-szermaradvány és maximális
                                                                                maradékanyagszint (mg/kg)
                Termékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak
                                                                                Azoxistrobin         Lambda-cihalotrin
                     e) Fűszernövények                                                              3                     1
                        Turbolya
                        Metélőhagyma
                        Petrezselyem
                        Zellerlevél
                        Egyéb
                vi. HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)
                     Bab (hüvelyes)                                                                 1                    0,2
                     Bab (fejtett)                                                                0,2                  0,02 (*)
                     Borsó (hüvelyes)                                                             0,5                    0,2
                     Borsó (fejtett)                                                              0,2                    0,2
                     Egyéb                                                                      0,05 (*)               0,02 (*)
                vii. SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)
                     Spárga
                     Kárdi
                     Zeller                                                                         5                    0,3
                     Édeskömény
                     Articsóka                                                                      1
                     Póréhagyma                                                                   0,1                    0,3
                     Rebarbara
                     Egyéb                                                                      0,05 (*)               0,02 (*)
                viii. GOMBÁK                                                                    0,05 (*)
                     a) Termesztett gomba                                                                              0,02 (*)
                     b) Vadon termő gomba                                                                                0,5
             3. Hüvelyesek                                                                        0,1                  0,02 (*)
                Bab
                Lencse
                Borsó
                Egyéb
             4. Olajos magvak                                                                                0,02 (*)
                Lenmag
                Földimogyoró
                Mák
 ---pagebreak--- 294          HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                         03/39. kötet
                                                                                Peszticid-szermaradvány és maximális
                                                                                maradékanyagszint (mg/kg)
        Termékcsoportok és példák egyedi termékekre, amelyekre az MRL-ek vonatkoznak
                                                                                Azoxistrobin         Lambda-cihalotrin
        Szezámmag
        Napraforgómag
        Repcemag                                                                          0,5
        Szójabab                                                                          0,5
        Mustármag
        Gyapotmag
        Egyéb                                                                           0,05 (*)
    5. Burgonya                                                                         0,05 (*)               0,02 (*)
        Újburgonya
        Áruburgonya
    6. Tea (a Camellia sinensis szárított levele és szára, erjesztett vagy egyéb          0,1                     1
        formában)
    7. Komló (szárított), beleértve a granulátumot és a be nem sűrített port               20                    10
    (*) Az analitikai kimutathatóság alsó határértékének felel meg.”


title: A Bizottság 2006/82/EK irányelve ( 2006. október 23. ) Bulgária és Románia csatlakozása következtében az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről szóló 91/321/EGK irányelv és a speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerekről szóló 1999/21/EK irányelv kiigazításáról

text:
               20.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 362/94

      A BIZOTTSÁG 2006/82/EK IRÁNYELVE

   (2006. október 23.)
   Bulgária és Románia csatlakozása következtében az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről szóló 91/321/EGK irányelv és a speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerekről szóló 1999/21/EK irányelv kiigazításáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 56. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A csatlakozási okmány 56. cikke értelmében, amennyiben a 2007. január 1. után hatályban lévő jogi aktusokat a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és a szükséges kiigazításokról a csatlakozási okmány vagy ennek mellékletei nem rendelkeznek, a szükséges kiigazításokat a Bizottság fogadja el minden olyan esetben, amelyben a Bizottság fogadta el az eredeti jogi aktust.

               (2)

               A csatlakozási szerződést elfogadó konferencia záróokmánya jelezte, hogy a Magas Szerződő Felek politikai megegyezésre jutottak egy sor, az intézmények által elfogadott jogi aktusoknak a csatlakozás miatt szükségessé váló kiigazítását illetően, és felkérik a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e kiigazításokat a csatlakozást megelőzően fogadják el az uniós jog fejlődésének figyelembevételével kiegészítve és naprakésszé téve azokat.

               (3)

               Az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről szóló, 1991. május 14-i 91/321/EGK irányelvet (1) és a speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerekről szóló, 1999. március 25-i 1999/21/EK irányelvet (2) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/321/EGK és 1999/21/EK irányelvek a mellékletnek megfelelően módosulnak.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb Bulgária és Románia csatlakozásának napjáig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az azok és ezen irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
   Ezeket a rendelkezéseket Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának napjától kell alkalmazni.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének hatálybalépése esetén és napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. október 23-án.

            a Bizottság részéről

         Olli REHN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 175., 1991.7.4., 35. o.

      (2)  HL L 91., 1999.4.7., 29. o.

      MELLÉKLET
      AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA
      ÉLELMISZEREK

                  1.

                  31991 L 0321: A Bizottság 1991. május 14-i 91/321/EGK irányelve az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről (HL L 175., 1991.7.4., 35. o.), az alábbi módosításokkal:

                              —

                              11994 N: A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány – az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozása (HL C 241., 1994.8.29., 21. o.),

                              —

                              31996 L 0004: A Bizottság 1996. február 16-i 96/4/EK irányelve (HL L 49., 1996.2.28., 12. o.),

                              —

                              31999 L 0050: A Bizottság 1999. május 25-i 1999/50/EK irányelve (HL L 139., 1999.6.2., 29. o.),

                              —

                              12003 T: A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.),

                              —

                              32003 L 0014: A Bizottság 2003. február 10-i 2003/14/EK irányelve (HL L 41., 2003.2.14., 37. o.).

                              a)

                              A 7. cikk (1) bekezdése a „počiatočná dojčenská výživa” és „následná dojčenská výživa” szavakat követően a következőkkel egészül ki:

                                          „—

                                          bolgárul:
                                          »храни за кърмачета« és »преходни храни«,

                                          —

                                          románul:
                                          »preparate pentru sugari« és »pentru copii de vârstă mică«.”;

                              b)

                              A 7. cikk (1) bekezdése a „počiatočná dojčenská mliečna výživa” és „následná dojčenská mliečna výživa” szavakat követően a következőkkel egészül ki:

                                          „—

                                          bolgárul:
                                          »млека за кърмачета« és »преходни млека«,

                                          —

                                          románul:
                                          »lapte pentru sugari« és »pentru copii de vârstă mică.« ”.

                  2.

                  31999 L 0021: A Bizottság 1999. március 25-i 1999/21/EK irányelve a speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerekről (HL L 91., 1999.4.7., 29. o.), az alábbi módosítással:

                              —

                              12003 T: A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL magyar nyelvű különkiadás, 2003.9.23-i különszám, 33. o.).

                        A 4. cikk (1) bekezdésében a „spanyolul” szóval kezdődő és a „medicinska ändamål” szavakkal végződő lista helyébe a következő lép:

                              „—

                              bolgárul:
                              »Диетични храни за специални медицински цели«

                              —

                              spanyolul:
                              »Alimento dietético para usos médicos especiales«

                              —

                              csehül:
                              »Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely«

                              —

                              dánul:
                              »Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål«

                              —

                              németül:
                              »Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische Zwecke (Bilanzierte Diäten)«

                              —

                              észtül:
                              »Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks«

                              —

                              görögül:
                              »Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς«

                              —

                              angolul:
                              »Food(s) for special medical purposes«

                              —

                              franciául:
                              »Aliment(s) diététique(s) destiné(s) à des fins médicales spéciales«

                              —

                              olaszul:
                              »Alimento dietetico destinato a fini medici speciali«

                              —

                              lettül:
                              »Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem«

                              —

                              litvánul:
                              »Specialios medicininės paskirties maisto produktai«

                              —

                              magyarul:
                              »Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer«

                              —

                              máltaiul:
                              »Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi«

                              —

                              hollandul:
                              »Dieetvoeding voor medisch gebruik«

                              —

                              lengyelül:
                              »Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego«

                              —

                              portugálul:
                              »Produto dietético de uso clínico«

                              —

                              románul:
                              »Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale«

                              —

                              szlovákul:
                              »dietetická potravina na osobitné lekárske účely«

                              —

                              szlovénül:
                              »Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene«

                              —

                              finnül:
                              »Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita«

                              —

                              svédül:
                              »Livsmedel för speciella medicinska ändamål« ”.