title: Az Európai Parlament és a Tanács 1999/96/EK irányelve (1999. december 13.) a járművek hajtására használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 88/77/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999L0096

Hivatalos Lap L 044 , 16/02/2000 o. 0001 - 0155

		Az Európai Parlament és a Tanács 1999/96/EK irányelve(1999. december 13.)a járművek hajtására használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 88/77/EGK tanácsi irányelv módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően [3],(1) mivel a belső piac keretében intézkedéseket kell hozni;(2) mivel az Európai Közösségnek a Tanács által 1973. november 22-én jóváhagyott első környezetvédelmi cselekvési programja [4] szerint a gépjárművek kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni küzdelemben a legújabb tudományos eredményeket is figyelembe kell venni, és a már elfogadott irányelveket ennek megfelelően módosítani kell; mivel az ötödik cselekvési program szerint, amelyet általános formájában a Tanács 1993. február 1-jei állásfoglalásában hagyott jóvá [5], további erőfeszítések szükségesek a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátása jelenlegi szintjének jelentős csökkentése érdekében;(3) mivel köztudomású, hogy a közlekedés Közösségen belüli fejlődése jelentős mértékben megterheli a környezetet; mivel számos, a forgalomsűrűség növekedésére vonatkozó hivatalos becslés a tényleges adatoknál kisebbnek bizonyult; mivel ezért valamennyi gépjárműre szigorú szennyezőanyag-kibocsátási előírásokat kell megállapítani;(4) mivel a 88/77/EGK irányelv [6] a gépjárművekben használt dízelmotorok által kibocsátott szénmonoxid, el nem égetett szénhidrogének és nitrogén-oxidok határértékeit az érintett járművekre egy, az európai közlekedési viszonyoknak megfelelő vizsgálati eljárás alapján állapította meg; mivel ezen irányelvet először a 91/542/EGK irányelv [7] módosította két szakaszban, amelyek közül az első (1992/1993) egybeesett a személygépkocsikra vonatkozó új európai szennyezőanyag-kibocsátási szabványok bevezetésének időpontjaival; mivel a második szakasz (1995/1996) hosszabb időre szóló iránymutatást adott az európai motoripar számára azzal, hogy a határértékeket a fejlesztés alatt álló technológiáktól várható eredményekre alapozva állapította meg, miközben az iparnak időt adott ahhoz, hogy ezeket a technológiákat tökéletesítse; mivel a 96/1/EK irányelv [8] előírta, hogy a 0,7 dm3 – nél kisebb hengerűrtartalmú és 3000min-1 – nél magasabb névleges fordulatszámú kis dízelmotoroknál a 91/542/EGK irányelv által a részecskekibocsátásra előírt határértékek 1999-ben kerüljenek bevezetésre; mivel azonban műszaki okokból a 0,75 dm3 – nél kisebb hengerűrtartalmú és 3000min-1 – nél magasabb névleges fordulatszámú gyorsjárású kis dízelmotorok esetében a részecskekibocsátás tekintetében célszerű különbséget tenni, de 2005-ben ezt a különbségtételt meg kell szüntetni;(5) mivel a 91/542/EGK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottságnak 1996 végéig jelentést kellett tennie a Tanácsnak az együttes szennyezőanyag-kibocsátás határértékeinek felülvizsgálata terén – szükség esetén a vizsgálati eljárás felülvizsgálatával – megtett előrehaladásról; mivel új típusjóváhagyásoknál az ilyen módosított határértékek 1999. október 1-je előtt nem alkalmazhatók;(6) mivel a Bizottság a 94/12/EK irányelv [9] 4. cikke előírásainak teljesítése érdekében európai programot fogadott el a levegőminőségre, a közúti szennyezőanyag-kibocsátásra, tüzelőanyagokra és motortechnológiákra vonatkozóan (az autó-olaj program); mivel egy, az autó-olaj program keretében készült költség/haszon elemzés azt mutatta, hogy a nehéz haszongépjárműveknél a dízelmotor-technológia további tökéletesítésére van szükség ahhoz, hogy 2010-re el lehessen érni azt a levegőminőséget, amelyet az autó-olaj programra vonatkozó bizottsági közlemény előír;(7) mivel a 88/77/EGK irányelv új dízelmotorokra vonatkozó előírásainak tökéletesítése része egy átfogó közösségi stratégiának, amely magában foglalja a könnyű haszonjárművekre és személygépkocsikra vonatkozó szabványok felülvizsgálatát a 2000. évtől, valamint a gépjármű-tüzelőanyagok tökéletesítését, és a már üzemben lévő járművek szennyezőanyag-kibocsátásának pontosabb megállapítását;(8) mivel a 88/77/EGK irányelv egyike a tagállamok gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvben [10] meghatározott típus-jóváhagyási eljárás szerinti külön irányelveknek; mivel a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátási szintje csökkentésének célkitűzését az egyes tagállamok nem képesek kielégítő módon megvalósítani, és ezért az jobban megvalósítható a gépjárművek által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésével;(9) mivel a 2000. évtől alkalmazandó szennyezőanyag-kibocsátási határértékeknek a szénmonoxid, összes szénhidrogén, NOx és részecskekibocsátás 30 %-ának megfelelő mértékű csökkentését jelentő leszállítását az autó-olaj program a kielégítő középtávú levegőminőség elérése kulcsintézkedésének tekinti; mivel a kipufogógázok átlátszatlanságának a jelenlegi motortípusokon mért értékhez képest történő 30 %-os csökkentése és a 72/306/EGK tanácsi irányelv [11] kiegészítése hozzájárul a részecskék csökkentéséhez; mivel a szennyezőanyag-kibocsátási határértékek 2005. évtől alkalmazandó további leszállítása, ami 30 %-os szénmonoxid, összes szénhidrogén, NOx és 80 %-os részecskekibocsátás-csökkentést jelent, nagy mértékben hozzá fog járulni a középtávú levegőminőség javításához; mivel ezek a csökkentések figyelembe fogják venni az ü zemelő járműveken tapasztalt vezetési mintákat jobban reprezentáló új vizsgálati ciklusoknak a szennyezőanyag-kibocsátásra tett hatását; mivel a 2008-tól alkalmazandó új NOx – határérték e szennyezőanyag kibocsátásának határértékét további 43 %-kal fogja csökkenteni; mivel 2002 végéig a Bizottságnak egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó jelentésben meg kell vizsgálnia a rendelkezésre álló technológiát a 2008-ra vonatkozó kötelező NOx – szabványok megerősítése szempontjából, amely jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat kell mellékelni;(10) mivel "fokozottan környezetkímélő járművek" – ként (Enhanced environmentally friendly vehicles, EEV) meghatározott járműveknél alkalmazható megengedhető szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket vezetnek be;(11) mivel a fedélzeti diagnosztikai rendszer (on-board diagnostics, OBD) még nincs teljes mértékben kifejlesztve a nehéz haszongépjárművekre, de 2005-től bevezetésre kerül azzal a céllal, hogy lehetővé tegye a járművek szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából fontos alkatrészeinek és rendszereinek gyors hibamegállapítását és ezáltal tökéletesebb ellenőrzés és karbantartás révén lehetővé váljon az üzemben lévő járműveken a kezdeti szennyezőanyag-kibocsátási értékek sokkal jobb fenntartása; mivel meghatározott követelmények kerülnek bevezetésre 2005-től az új nehézhaszongépjármű-motorok tartósságára és az üzemben lévő nehéz haszongépjárművek megfelelőségi vizsgálatára vonatkozóan;(12) mivel új típusvizsgálati ciklusok kerülnek bevezetésre a gáz-halmazállapotú és részecskékből álló szennyező anyagok és a kipufogógáz-átlátszatlanság meghatározására, lehetővé téve a dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátásának reprezentatívabb kiértékelését olyan vizsgálati körülmények között, amelyek jobban hasonlítanak azokra a viszonyokra, amelyekkel a járművek üzem közben találkoznak; mivel új kombinált (kétciklusos) vizsgálati eljárás került bevezetésre a hagyományos dízelmotorokra és oxidációs katalizátorokkal ellátott dízelmotorokra; mivel új kombinált (kétciklusos) vizsgálati eljárás került bevezetésre a gázüzemű motorokra, továbbá a korszerű kibocsátáscsökkentő berendezésekkel ellátott dízelmotorokra; mivel 2005-től minden dízelmotort mindkét alkalmazható vizsgálati ciklussal vizsgálni kell; mivel a Bizottság figyelemmel kíséri az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati eljárásra vonatkozó tárgyalások előrehaladását;(13) mivel a tagállamoknak meg kell engedni, hogy adókedvezmények útján előmozdítsák a közösségi szinten elfogadott követelményeknek megfelelő járművek forgalmazását, miközben az ilyen kedvezményeknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek, és teljesíteniük kell bizonyos, a belső piac eltorzulásának elkerülését célzó feltételeket; mivel ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a szennyező anyagok és más anyagok kibocsátását figyelembe vegyék a gépjárművekre kiszabott útadók kiszámításánál;(14) mivel a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátására vonatkozó közösségi jogszabályok fejlődése során figyelembe kell venni a részecskék jellemzőivel kapcsolatban jelenleg folyó kutatások eredményeit;(15) mivel a Bizottság 2000. december 31-ig jelentést terjeszt elő a dízelüzemű nehéz haszongépjárművek kibocsátáscsökkentő berendezéseinek fejlődéséről és ennek a tüzelőanyagok minőségével való összefüggéséről, a részecskekibocsátás mérési és mintavételi eljárásai pontosságának és reprodukálhatóságának tökéletesítése szükségességéről és az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati ciklus fejlődéséről;(16) mivel a 88/77/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell;ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 88/77/EGK irányelv az alábbiak szerint módosul:1. A cím helyébe a következő alábbi szöveg lép:"A Tanács 1987. december 3-i 88/77/EGK irányelve a járművekben használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről".2. Az 1. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"1. cikk"jármű"  a 70/156/EGK irányelv II. melléklete A. pontjában meghatározott bármely jármű, amelyet kompressziós (sűrítéses) gyújtású vagy gázüzemű motor hajt, az M1 kategóriába tartozó, 3,5 t megengedett legnagyobb össztömegű járművek kivételével,"kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motor"  a jármű hajtására szolgáló olyan erőforrás, amelyre mint a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott önálló műszaki egységre típusjóváhagyás adható."EEV"  olyan fokozottan környezetkímélő jármű (Enhanced environmentally friendly vehicle), amelynek hajtómotorja kielégíti az I. melléklet 6.2.1 pontjában szereplő táblázatok C sorában megadott megengedhető szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket."3. Az I–VIII. melléklet helyébe ennek az irányelvnek a mellékletében szereplő I–VII. melléklet lép.2. cikk(1) 2000. július 1-jétől kezdve egy motornak a gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása és a kibocsátott kipufogógázok átlátszatlansága alapján egyik tagállam sem:- tagadhatja meg az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okirat kiadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását egy kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral hajtott járműre, vagy- tilthatja meg ilyen új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát, vagy- tagadhatja meg az EK-típusjóváhagyás megadását egy kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorra, vagy- tilthatja meg az új kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motor eladását vagy használatát,ha az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv mellékleteinek vonatkozó előírásait teljesítik, különösképpen, ha a motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék mennyisége és a kipufogógázok átlátszatlansága kielégíti az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok A sorában vagy B1 vagy B2 sorában megadott határértékeket vagy a C sorában megadott határértékeket.(2) 2000. október 1-jétől kezdve a tagállamok:- nem adhatnak EK-típusjóváhagyást vagy nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot, és- kötelesek megtagadni a nemzeti típusjóváhagyást,a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorok olyan típusaira, illetve a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral hajtott járművek olyan típusaira, amelyeknél a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok A sorában megadott határértékeknek.(3) 2001. október 1-jétől kezdve, kivéve a harmadik országokba történő kivitelre szánt járműveket és motorokat és a már forgalomban lévő járművek cseremotorjait, a tagállamok:- az új járműveket vagy új motorokat a 70/156/EGK irányelvnek megfelelően kísérő megfelelőségi igazolásokat az azon irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából a továbbiakban nem tekinthetik érvényesnek, és- megtiltják a kompressziós gyújtású és gázüzemű motorral hajtott új járművek nyilvántartásba vételét, eladását, forgalomba helyezését vagy használatát, és az új kompressziós gyújtású és gázüzemű motorok értékesítését és használatát,ha a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok A sorában megadott határértékeknek.(4) 2005. október 1-jétől kezdve a tagállamok:- nem adhatnak EK-típusjóváhagyást vagy nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot, és- kötelesek megtagadni a nemzeti típusjóváhagyást,a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorok olyan típusaira, illetve a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral hajtott járművek olyan típusaira, amelyeknél a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok B1 sorában megadott határértékeknek.(5) 2006. október 1-jétől kezdve, kivéve a harmadik országokba történő kivitelre szánt járműveket és motorokat és a már forgalomban lévő járművek cseremotorjait, a tagállamok:- az új járműveket vagy új motorokra a 70/156/EGK irányelvnek megfelelően vonatkozó megfelelőségi igazolásokat az azon irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából a továbbiakban nem tekinthetik érvényesnek, és- megtiltják a kompressziós gyújtású és gázüzemű motorral hajtott új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát és az új kompressziós gyújtású és gázüzemű motorok eladását és használatát,ha a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok B1 sorában megadott határértékeknek.(6) 2008. október 1-jétől kezdve a tagállamok:- nem adhatnak EK-típusjóváhagyást vagy nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot, és- megtagadják a nemzeti típusjóváhagyást,a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorok olyan típusaira, illetve a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral hajtott járművek olyan típusaira, amelyeknél a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok B2 sorában megadott határértékeknek.(7) 2009. október 1-jétől kezdve, kivéve a harmadik országokba történő kivitelre szánt járműveket és motorokat és a már forgalomban lévő járművek cseremotorjait, a tagállamok:- az új járműveket vagy új motorokra a 70/156/EGK irányelvnek megfelelően vonatkozó megfelelőségi igazolásokat az azon irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából a továbbiakban nem tekinthetik érvényesnek, és- megtiltják a kompressziós gyújtású és gázüzemű motorral hajtott új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát, és új kompressziós gyújtású és gázüzemű motorok eladását és használatát,ha a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok B2 sorában megadott határértékeknek.(8) Az (1) bekezdésnek megfelelően egy olyan motort, amely teljesíti az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv mellékletei szerinti követelményeket, és megfelel az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok C sorában megadott határértékeknek, úgy kell tekinteni, mint amely megfelel a 2-7. bekezdés követelményeinek.3. cikk(1) A tagállamok csak olyan gépjárművek tekintetében adhatnak adókedvezményeket, amelyek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelvnek. E kedvezményeknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek, és teljesíteniük kell az alábbi a) vagy b) pont alatt megadott feltételeket:a) minden olyan új járműre vonatkozniuk kell, amelyet egy tagállamban forgalomba hoznak, és amely már előre megfelel az ezzel az irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában foglalt táblázatok A sorában feltüntetett határértékeknek, majd 2000. október 1-jétől megfelel ugyanennek a táblázatnak a B1 vagy B2 sorában feltüntetett határértékeknek.A kedvezményeket a 2. cikk (3) bekezdésében új járművekre megállapított szennyezőanyag-kibocsátási határértékek kötelező alkalmazásának vagy az ezzel az irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. melléklete 6.2.1. pontjában található táblázatok B1 vagy B2 sorában megadott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek kötelező alkalmazásának időpontjától meg kell szüntetni;b) minden olyan új járműre vonatkozniuk kell, amelyet egy tagállamban forgalomba hoznak, és amely megfelel az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. melléklete 6.2.1. pontja táblázatainak C sorában megadott megengedett határértékeknek.(2) Az egyes gépjárműtípusok esetében a kedvezmények mértéke nem haladhatja meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6.2.1. pontjában található táblázatok A sorában vagy B1 vagy B2 sorában megadott határértékek vagy C sorában megadott határértékek teljesítésének érdekében bevezetett műszaki megoldásoknak és ezek járműbe szerelésének járulékos költségeit.(3) A Bizottságot észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell az e cikkben említett kedvezmények megadásának vagy módosításának szándékáról.4. cikk2005. október 1-jétől minden új járműtípust, 2006. október 1-jétől pedig minden járműtípust fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (on-board diagnostic system, OBD) vagy fedélzeti mérőrendszerrel (on-board measurement system, OMR) kell felszerelni a kipufogógáz-kibocsátás üzem közbeni folyamatos ellenőrzésére.E célból a Bizottság intézkedéseket javasol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezeknek tartalmazniuk kell az alábbiakat:- az OBD-rendszerhez való korlátlan és szabványos hozzáférés ellenőrzés, diagnosztika és javítások céljából,- a hibakódok szabványosítása,- a tartalék alkatrészek kompatibilitása az OBD-rendszerrel felszerelt járművek javításának, cseréjének és szervizelésének lehetővé tétele érdekében.5. cikk2005. október 1-jétől az új típusú, 2006. október 1-jétől pedig bármilyen típusú járműre és motorra megadott típusjóváhagyásnak azt is igazolnia kell, hogy a kibocsátáscsökkentő berendezések a jármű vagy a motor teljes rendes élettartama alatt kifogástalanul működnek.A Bizottság megvizsgálja a különböző kategóriájú nehéz haszongépjárművek rendes élettartamát, és az egyes kategóriákra megfelelő tartóssági követelményeket javasol.6. cikk2005. október 1-jétől az új típusú, 2006. október 1-jétől pedig bármilyen típusú járműre megadott típusjóváhagyásnak meg kell követelnie annak igazolását is, hogy a kibocsátáscsökkentő berendezések a jármű teljes rendes élettartama alatt, szokásos üzemi körülmények mellett kifogástalanul működnek (gondosan karbantartott és használt üzemelő járművek megfelelősége).E rendelkezést a Bizottságnak a 7. cikknek megfelelően meg kell erősítenie és ki kell egészítenie.7. cikkA Bizottság legkésőbb 12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően vagy 2000. december 31-éig, bármelyik is következik be előbb, javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv megerősítésére vagy kiegészítésére.A javaslatnak figyelembe kell vennie az alábbiakat:- az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 98/69/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [12] 3. cikkében és a 98/70/EK irányelv [13] 9. cikkében meghatározott felülvizsgálati eljárása,- a kompressziós gyújtású és gázüzemű motor kibocsátáscsökkentési technikájának fejlődése, beleértve az utókezelő technikát is, figyelembe véve az ilyen technikának a tüzelőanyag-minőséggel való összefüggését,- a jelenlegi mérési és mintavételi eljárások pontossága és reprodukálhatósága javításának szükségessége, tekintettel a motorok igen alacsony részecskekibocsátási szintjeire,- a típusjóváhagyásnál alkalmazott, az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati ciklus fejlődése,továbbá a javaslatnak tartalmaznia kell az alábbiakat:- ezen irányelv 4. cikke, és megfelelően, a személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek kipufogógáz-kibocsátásának csökkentéséről szóló 98/69/EK irányelv alapján a nehéz haszongépjárműveken 2005. október 1-jétől egy OBD-rendszer bevezetésére vonatkozó szabályok,- ezen irányelv 5. cikke alapján 2005. október 1-jétől a kibocsátáscsökkentő berendezések tartósságára vonatkozó rendelkezések,- ezen irányelv 6. cikke alapján 2005. október 1-jétől a járműtípus-jóváhagyási eljárás során a már forgalomban lévő járművek megfelelőségét biztosító rendelkezések, figyelembe véve az e járművek motorjain végzendő vizsgálatok sajátos voltát és az OBD-rendszerektől nyerhető specifikus információkat, költség/haszon megközelítésben,- új alternatív tüzelőanyagok széleskörű bevezetése következményeképpen jelenleg nem szabályozott szennyező anyagok megfelelő határértékei.2001. december 31-ig a Bizottság jelentést tesz az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati ciklusra vonatkozó tárgyalások előrehaladásáról.2002. június 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy OBM-rendszer működtetésének követelményeire vonatkozóan. A jelentés alapján a Bizottság javaslatot nyújt be azokra a legkésőbb 2005. január 1-jéig hatályba lépő intézkedésekre, amelyek tartalmazzák a műszaki előírásokat és megfelelő mellékleteket annak érdekében, hogy létrejöjjön egy, az OBD-rendszerekkel legalább egyenértékű folyamatos ellenőrzést biztosító és azzal kompatibilis OBM-rendszer típusjóváhagyása.A Bizottság legkésőbb 2002. december 31-éig egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló jelentésben megvizsgálja a rendelkezésre álló technológiát a 2008-ra vonatkozó kötelező NOx – szabványok megerősítése szempontjából, amely jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat mellékel.8. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. július 1-jég megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.9. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.10. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1999. december 13-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökS. Hassi[1] HL C 173., 1998.6.8., 1. o. ésHL C 43., 1999.2.17., 25. o.[2] HL C 407., 1998.12.28., 27. o.[3] Az Európai Parlament 1998. október 21-i véleménye (HL C 341., 1998.11.9., 74. o.), a Tanács 1999. április 22-i közös álláspontja (HL C 296., 1999.10.15., 1. o.) és az Európai Parlament 1999. november 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL C 112., 1973.12.20., 1. o.[5] HL C 138., 1993.5.17., 1. o.[6] HL L 36., 1988.2.9., 33. o.[7] HL L 295., 1991.10.25., 1. o.[8] HL L 40., 1996.2.17., 1. o.[9] HL L 100., 1994.4.19., 42. o.[10] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 98/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 11., 1999.1.16., 25. o.) módosított irányelv.[11] HL L 190., 1972.8.20., 1. o. A legutóbb a 97/20/EK irányelvvel (HL L 125., 1997.5.16., 21. o.) módosított irányelv.[12] HL L 350., 1998.12.28., 1. o.[13] HL L 350., 1998.12.28., 58. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETTARTALOMJEGYZÉK| | Oldal |I. MELLÉKLET | HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK, EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, MŰSZAKI LEÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK, GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG… | 278 |1. Hatály… | 278 |2. Fogalommeghatározások és rövidítések… | 278 |3. Az EK-típus-jóváhagyási kérelem… | 284 |4. EK-típusjóváhagyás… | 285 |5. A motor megjelölése… | 287 |6. Előírások és vizsgálatok… | 289 |7. Beépítés a járműbe… | 291 |8. A motorcsalád… | 291 |9. Gyártásmegfelelőség… | 293 |1. függelék | A gyártásmegfelelőség vizsgálati módszere, ha a szórás kielégítő… | 296 |2. függelék | A gyártásmegfelelőség vizsgálati módszere, ha a szórás nem kielégítő vagy nem áll rendelkezésre… | 298 |3. függelék | A gyártásmegfelelőség vizsgálati módszere a gyártó kérésére… | 300 |II. MELLÉKLET | ADATKÖZLŐ LAP… | 302 |1. függelék | A(z alap)motor fő jellemzői és a vizsgálat végrehajtására vonatkozó információk… | 303 |1. A motor leírása… | 303 |2. A légszennyezés csökkentésére tett intézkedések… | 304 |3. Tüzelőanyag-ellátás… | 305 |4. Szelepvezérlés… | 308 |5. Gyújtási rendszer (csak külső gyújtású motoroknál)… | 308 |6. A motor által meghajtott berendezések… | 308 |7. Kiegészítő információk a vizsgálati körülményekre vonatkozóan… | 309 |8. A motor működési adatai… | 310 |2. függelék | A motorcsalád fő jellemzői… | 312 |1. Közös paraméterek… | 312 |2. Motorcsalád-jegyzék… | 312 |3. függelék | A családhoz tartozó motortípus fő jellemzői… | 314 |1. A motor leírása… | 314 |2. A légszennyezés csökkentésére tett intézkedések… | 315 |3. Tüzelőanyag-ellátás… | 316 |4. Szelepvezérlés… | 319 |5. Gyújtási rendszer (csak külső gyújtású motoroknál)… | 319 |4. függelék | A motorral kapcsolatos járműrészek jellemzői… | 320 |III. MELLÉKLET | A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS… | 321 |1. Bevezetés… | 321 |2. Vizsgálati körülmények… | 322 |1. függelék | Az ESC és ELR vizsgálati ciklusok… | 324 |1. A motor és a próbapad beállításai… | 324 |2. Az ESC-vizsgálat… | 325 |3. Az ELR-vizsgálat… | 327 |4. A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok mennyiségének kiszámítása… | 329 |5. A részecskekibocsátás kiszámítása… | 332 |6. A füstértékek számítása… | 334 |2. függelék | A ETC vizsgálati ciklus… | 336 |1. A motor feltérképezési eljárás… | 336 |2. A referencia-vizsgálaticiklus létrehozása… | 336 |3. Vizsgálat a szennyezőanyag-kibocsátás meghatározására… | 337 |4. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás számítása… | 341 |5. A részecskekibocsátás számítása (csak dízelmotoroknál)… | 345 |3. függelék | ETC próbapad program… | 347 |4. függelék | Mérési és mintavételi eljárások… | 357 |1. Bevezetés… | 357 |2. A fékpad és a vizsgálókamra felszerelése… | 357 |3. A gáz-halmazállapotú összetevők meghatározása… | 358 |4. A részecskék meghatározása… | 360 |5. A füst meghatározása… | 362 |5. függelék | A kalibrációs eljárás… | 364 |1. A gázelemző készülékek kalibrálása… | 364 |2. A CVS- (állandó térfogatú mintavevő) rendszer kalibrációja… | 370 |3. A részecskemérő rendszer kalibrálása… | 372 |4. A füstmérő rendszer kalibrálása… | 373 |IV. MELLÉKLET | A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKHOZ ÉS A GYÁRTÁS MEGFELÉELŐSGÉNEK ELLENŐRZÉSÉHEZ HASZNÁLANDÓ REFERENCIA-TÜZELŐZNYAG MŰSZAKI JELLEMZŐI… | 374 |1. Dízelüzemanyag… | 374 |2. Földgáz… | 375 |3. Cseppfolyós PB-gáz… | 376 |V. MELLÉKLET | ELEMZŐ ÉS MINTAVEVŐ RENDSZER… | 377 |1. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás meghatározása… | 377 |2. A kipufogógáz hígítása és a részecskék meghatározása… | 384 |3. A füst meghatározása… | 399 |VI. MELLÉKLET | EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY… | 403 |VII. MELLÉKLET | PÉLDA A SZÁMÍTÁSI ELJÁRÁSRA… | 405 |ÁBRÁK JEGYZÉKE| | Oldal |1. ábra | A vizsgálati ciklusok specifikus meghatározása… | 280 |2. ábra | A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája… | 295 |3. ábra | Az ELR-vizsgálat műveletsorozata… | 328 |4. ábra | A NOx ellenőrzési pont interpolációja… | 331 |5. ábra | ETC próbapadi program… | 356 |6. ábra | A NOx-konverter hatékonyságát ellenőrző készülék vázlata… | 367 |7. ábra | Kezeletlen kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája; csak az ESC-vizsgálatnál… | 377 |8. ábra | Hígított kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája; az ETC-vizsgálatnál, választhatóan az ESC-nél… | 378 |9. ábra | Metánelemzés folyamatábrája (GC módszer)… | 381 |10. ábra | Nem metán eltávolítóval (NMC) végzett metánelemzés folyamatábrája… | 383 |11. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (szívóventilátor-vezérlés)… | 385 |12. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (nyomóventilátor-vezérlés)… | 385 |13. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer CO2-vagy NOx-koncentráció-méréssel és részmintavétellel… | 386 |14. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer CO2-koncentráció-méréssel, szénegyensúllyal és teljes mintavétellel… | 386 |15. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer egy Venturi-torokkal, koncentráció-méréssel és részmintavétellel… | 387 |16. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer két Venturi-torokkal vagy két fojtótárcsával, koncentrációméréssel és részmintavétellel… | 388 |17. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer többcsöves megosztással, koncentráció méréssel és részmintavétellel… | 389 |18. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és teljes mintavétellel… | 390 |19. ábra | Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és részmintavétellel… | 390 |20. ábra | Teljes átáramlású hígítórendszer… | 394 |21. ábra | Részecskeminta-vevő rendszer… | 397 |22. ábra | Kétszeres hígítórendszer (csak teljes átáramlású rendszernél)… | 397 |23. ábra | Teljes átáramlású füstölésmérő… | 400 |24 ábra. | Részleges átáramlású füstölésmérő… | 401 |TÁBLÁZATOK JEGYZÉKE1. táblázat | Határértékek – ESC- és ELR-vizsgálat… | 290 |2. táblázat | Határértékek – ETC-vizsgálatok… | 290 |3. táblázat | Az 1. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei… | 297 |4. táblázat | A 2. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei… | 299 |5. táblázat | A 3. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei… | 301 |6. táblázat | A regressziós egyenes tűrései… | 340 |7. táblázat | A regresszió analízisből törölhető pontok… | 341 |8. táblázat | A mérőkészülékek pontossága… | 357 |9. táblázat | Ajánlott szűrőterhelések… | 361 |--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1987. szeptember 9.) a takarmánynövény-vetőmagok, valamint az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK és 69/208/EGK tanácsi irányelv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987L0480

Hivatalos Lap L 273 , 26/09/1987 o. 0043 - 0044 finn különkiadás fejezet 3 kötet 24 o. 0131  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 24 o. 0131

		A Bizottság irányelve(1987. szeptember 9.)a takarmánynövény-vetőmagok, valamint az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK és 69/208/EGK tanácsi irányelv módosításáról(87/480/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 87/120/EGK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 21a. cikkére,tekintettel a legutóbb a 87/120/EGK bizottsági irányelvvel módosított, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 1969. június 30-i tanácsi irányelvre [3] és különösen annak 20a. cikkére,mivel a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének fényében a 66/401/EGK irányelv II. mellékletét, valamint a 69/208/EGK irányelv II. mellékletét módosítani kell azoknak a szabványoknak a fejlesztése érdekében, amelyek bizonyos takarmánynövény-fajok vetőmagjára, valamint bizonyos olaj- és rostnövényfajok vetőmagjára vonatkoznak a nem a Rumex acetosella fajhoz tartozó Rumex spp., illetve a takarmánynövény-fajok esetében a Rumex maritimus maximális magtartalma tekintetében;mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 66/401/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az alábbiakban a bal oldalon felsorolt fajok esetében a II. melléklet I. része 2. pontjának A. szakaszában szereplő táblázat 14. oszlopában található értékek helyére az alábbiakban a jobb oldalon felsorolt értékek lépnek:Alopecurus pratensis | 5 (n) |Arrhenatherum elatius | 5 (n) |Dactylis glomerata | 5 (n) |Festuca arundinacea | 5 (n) |Festuca ovina | 5 (n) |Festuca pratensis | 5 (n) |Festuca rubra | 5 (n) |Lolium multiflorum | 5 (n) |Lolium perenne | 5 (n) |Lolium x boucheanum | 5 (n) |Phalaris aquatica | 5 |Hedysarum coronarium | 5 |Lupinus albus | 5 (n) |Lupinus angustifolius | 5 (n) |Lupinus luteus | 5 (n) |Medicago lupulina | 10 |Medicago sativa | 10 |Medicago x varia | 10 |Onobrychis viciifolia | 5 |Pisum sativum | 5 (n) |Trifolium alexandrinum | 10 |Trifolium incarnatum | 10 |Trifolium pratense | 10 |Trigonella foenum-graecum | 5 |Vicia faba | 5 (n) |Vicia pannonica | 5 (n) |Vicia sativa | 5 (n) |Vicia villosa | 5 (n) |Brassica napus var. napobrassica | 5 |Brassica oleracea convar. acephala var. medullosa + var. viridis | 10 |Raphanus sativus var. oleiformis | 5. |2. Az alábbiakban a bal oldalon felsorolt fajok esetében a II. melléklet I. része 2. pontjának A. szakaszában szereplő táblázat 4. oszlopában található értékek helyére az alábbiakban a jobb oldalon felsorolt értékek lépnek:Alopecurus pratensis | 2 |Arrhenatherum elatius | 2 |Dactylis glomerata | 2 |Festuca arundinacea | 2 |Festuca ovina | 2 |Festuca pratensis | 2 |Festuca rubra | 2 |Lolium multiflorum | 2 |Lolium perenne | 2 |Lolium x boucheanum | 2 |Phalaris aquatica | 2 |Hedysarum coronarium | 2 |Lotus corniculatus | 3 |Lupinus albus | 2 |Lupinus angustifolius | 2 |Lupinus luteus | 2 |Medicago sativa | 3 |Medicago x varia | 3 |Onobrychis viciifolia | 2 |Pisum sativum | 2 |Trifolium alexandrinum | 3 |Trifolium hybridum | 3 |Trifolium incarnatum | 3 |Trifolium resupinatum | 3 |Trigonella foenum-graecum | 2 |Vicia faba | 2 |Vicia pannonica | 2 |Vicia sativa | 2 |Vicia villosa | 2 |Brassica napus var. napobrassica | 2 |Brassica oleracea convar. achepala var. medullosa + var. viridis | 3 |Raphanus sativus var. oleiformis | 2. |2. cikkA 69/208/EGK irányelv a következőképpen módosul:Az alábbiakban a bal oldalon felsorolt fajok esetében a II. melléklet I. része 2. pontjának A. szakaszában szereplő táblázat 9. oszlopában található értékek helyére az alábbiakban a jobb oldalon felsorolt értékek lépnek:Brassica spp.–elit vetőmag | 2, |–minősített vetőmag | 5; |Sinapis alba–elit vetőmag | 2, |–minősített vetőmag | 5. |3. cikkA tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1990. július 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1987. szeptember 9-én.a Bizottság részérőlFrans Andriessenalelnök[1] HL L 49., 1987.2.18., 39. o.[2] HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.[3] HL L 169., 1969.7.10., 3. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 93/33/EGK irányelve (1993. június 14.) a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseiről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993L0033

Hivatalos Lap L 188 , 29/07/1993 o. 0032 - 0037 finn különkiadás fejezet 7 kötet 4 o. 0238  svéd különkiadás fejezet 7 kötet 4 o. 0238

		A Tanács 93/33/EGK irányelve(1993. június 14.)a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseirőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 1992. június 30-i 92/61/EGK tanácsi irányelvre [1],tekintettel a Bizottság javaslatára [2],az Európai Parlamenttel együttműködve [3],tekintettel a Gazdasági- és Szociális Bizottság véleményére [4],mivel a belső piac egy olyan belső határok nélküli térséget jelent, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása; mivel az ehhez szükséges intézkedéseket el kell fogadni;mivel az egyes tagállamokban a motorkerékpároknak és segédmotoros kerékpároknak az illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseik tekintetében meg kell felelniük meghatározott műszaki jellemzőknek, amelyeket tagállamonként eltérő, kötelező érvényű rendelkezések állapítanak meg; mivel ezek az eltérések gátolják az Európai Közösségen belüli kereskedelmet;mivel a belső piac megteremtésének és működésének e gátjai megszüntethetők, ha minden tagállam a nemzeti rendelkezései helyett ugyanazokat az előírásokat alkalmazza;mivel a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseire vonatkozó egységes előírások bevezetése azért szükséges, hogy e járműtípusoknak mindegyikére alkalmazni lehessen a 92/61/EGK irányelv szerinti típus-jóváhagyási és alkatrésztípus-jóváhagyási eljárást;mivel az érintett ágazatban javasolt fellépés jelentőségét és kihatásait tekintve az ebben az irányelvben tervezett közös intézkedések nemcsak szükségesek, hanem elengedhetetlenek is a kitűzött cél, a járműtípus közösségi típusjóváhagyásának elérése érdekében; mivel ezt a célt a tagállamok önállóan nem tudják megfelelően megvalósítani;mivel a harmadik országokban a piacra jutás megkönnyítése érdekében szükségesnek tűnik ezen irányelv és az ENSZ/EGB 62. számú előírás rendelkezései között az egyenértékűséget megteremteni,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzt az irányelvet és mellékleteit kell alkalmazni a 92/61/EGK irányelv 1. cikkében meghatározott valamennyi járműtípus illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseire.2. cikkA motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseire vonatkozó alkatrésztípus-jóváhagyás megadásához a szükséges eljárást, valamint e járművek szabad áruforgalomba hozatalának feltételeit a 92/61/EGK irányelv II., illetve III. fejezete rögzíti.3. cikkEzen irányelv és az ENSZ/EGB 62. számú előírás (E/ECE/TRANS/505 - Add. 61/Amend. 1) rendelkezései között az egyenértékűséget a 92/61/EGK irányelv 11. cikkével összhangban teremtik meg.A tagállamok alkatrésztípus-jóváhagyást kiadó illetékes hatóságai elfogadják az ENSZ/EGB 62. számú előírásnak megfelelően kiadott alkatrésztípus-jóváhagyásokat, valamint megfelelő jóváhagyási jeleket az ezen irányelv szerint kiadott alkatrésztípus-jóváhagyások és jóváhagyási jelek helyett.4. cikkEzt az irányelvet a 70/156/EGK [5] irányelv 13. cikke szerint módosítani lehet, tekintettel:- a 3. cikkben említett ENSZ/EGB előírás módosításaira,- ezen irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására.5. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1994. december 14-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz a hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.Az első albekezdésben megadott időponttól kezdve a tagállamok az illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezésekre vonatkozó okokból nem tilthatják meg azoknak a járműveknek az első forgalomba helyezését, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek.Az első albekezdésben említett rendelkezéseket 1995. június 14-től alkalmazzák.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.6. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1993. június 14-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Trøjborg[1] HL L 225., 1992.8.10., 72. o.[2] HL C 293., 1992.11.9., 32. o.[3] HL C 337., 1992.12.21., 103. o. és az HL C 176., 1993. 6. 28.[4] HL C 73., 1993. 3.15., 22. o.[5] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 92/53/EGK irányelvvel (HL L 225., 1992.8.10., 1. o.) módosítoot irányelv.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAlkalmazási terület - fogalommeghatározások - általános és különleges előírások1. Alkalmazási terület1.1. Ezt az irányelvet kell alkalmazni motorkerékpárok - oldalkocsival vagy anélkül - és segédmotoros kerékpárok illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezéseire.2. Fogalommeghatározások2.1. Ezen irányelv alkalmazásában:2.2. "alkatrésztípus-jóváhagyás": egy járműtípusra vonatkozó alkatrésztípus-jóváhagyás az illetéktelen használat elleni védelmet biztosító berendezésére vonatkozóan;2.3. "járműtípus": azok a gépjárművek, amelyek az alábbi jellemzőket tekintve, egymáshoz képest nem mutatnak lényeges eltéréseket:2.3.1. gyártó által megadott járműtípusra vonatkozó adatok;2.3.2. a járműalkatrésznek vagy járműalkatrészeknek az elhelyezése és szerkezete, amelyekre a védelmet biztosító berendezés hat;2.3.3. a védelmet biztosító berendezés típusa;2.4. "védelmet biztosító berendezés": az a rendszer, amely megakadályozza a jármű illetéktelen használatát oly módon, hogy a kormányberendezés és/vagy az erőátviteli rendszer kényszerreteszelését idézi elő, a rendszer:2.4.1. egyedül és kényszerűen hathat csak a kormányberendezésre (1. típushoz tartozó berendezés);2.4.2. kényszerűen hathat a jármű motorját leállító berendezéssel együtt a kormányberendezésre (2. típushoz tartozó berendezés);2.4.3. előfeszített állapotban hathat a jármű motorját leállító berendezéssel együtt a kormányberendezésre (3. típushoz tartozó berendezés);2.4.4. kényszerűen hathat az erőátviteli rendszerre (4. típushoz tartozó berendezés);2.5. "kormányberendezés": a kormánykezelőszerv (kormányrúd, kormánykerék) a kormányfej, beleértve a kiegészítő felszereléseket és az összes többi alkatrészt, amelyek közvetlenül befolyásolják a védelmi berendezés hatékonyságát;2.6. "lezárási lehetőség": egy reteszelő rendszernek egy saját, erre a célra kifejlesztett és gyártott változata, amely megfelelő működtetés mellett biztosítja a rendszer hatékonyságát;2.7. "kulcs": minden olyan készülék, amely olyan kialakítású és gyártású, hogy csak ezzel lehessen a speciálisan erre a készülékre kifejlesztett és gyártott reteszelő rendszert működtetni.3. Általános előírások3.1. A motorkerékpárokat és segédmotoros kerékpárokat a robogók kivételével, ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően egy illetéktelen használat ellen védelmet biztosító berendezéssel kell felszerelni. Amennyiben egy robogóra szereltek fel illetéktelen használat ellen védelmet biztosító berendezést, akkor annak meg kell felelnie ezen irányelv rendelkezéseinek;3.2. a védelmi berendezést úgy kell kialakítani, hogy3.2.1. azt a jármű kormányzásához, vezetéséhez, illetve előre irányuló vagy egyenes vonalú mozgatásához üzemen kívül kelljen helyezni;3.2.2. a 4. típushoz tartozó védelmi berendezéseket üzemen kívül kelljen helyezni ahhoz, hogy szabaddá váljék az erőátvitel. Ha ezt a védelmi berendezést a rögzítő fékberendezéssel hozzák működésbe, akkor a védelmi berendezésnek együtt kell hatnia azzal a berendezéssel, amelyik a motort leállítja;3.2.3. a kulcsot csak akkor lehessen kihúzni, ha a zárnyelv a reteszelő helyzetben vagy az oldási helyzetben van. Nem lehet a kulcsnak olyan közbenső helyzete, amelynél fennáll az a veszély, hogy a védelmi berendezés zárnyelve a bedugott kulcs mellett később reteszelődik;3.3. a 3.2. pont előírásainak egy kulcs egyszeri működtetése tegyen eleget;3.4. a 3.1. pont szerinti védelmi berendezést és azokat a járműrészeket, amelyeket irányít, úgy kell kiképezni, hogy ne lehessen a berendezést gyorsan és észrevétlenül kinyitni, hatástalanná tenni vagy tönkretenni, például könnyen megszerezhető, olcsó és jól elrejthető szerszámokkal, készülékekkel vagy tárgyakkal;3.5. a védelmi berendezésnek a jármű alapfelszereléséhez kell tartoznia (ez azt jelenti, hogy a jármű gyártójának azt az első kiskereskedelmi eladás előtt fel kell szerelnie a járműre). A zár szilárdan legyen beépítve a védelmi berendezésbe. (Ha a zárat a kulcs segítségével a burkolat vagy egy másik rögzítőelem eltávolítása után ki lehet húzni, akkor ez nem ellentétes az előírással.);3.6. a reteszelőrendszernek legalább 1000 különböző lezárási lehetőséget, vagy ha az évenként gyártott járművek teljes darabszáma 1000-nél kevesebb, ennek megfelelő számú lezárást kell tartalmaznia. Ugyanahhoz a járműtípushoz minden lezárási lehetőség felhasználási gyakorisága megközelítőleg 1: 1000 legyen;3.7. a kulcs és a zár kódja nem lehet látható;3.8. a zárat úgy kell kiképezni, legyártani és beépíteni, hogy a reteszelt helyzetben lévő zárhenger elforgatása 0,245 daNm-nél kisebb forgatónyomatéknál csak a hozzáillő kulccsal legyen lehetséges, és3.8.1. a csapos hengerzáraknál legfeljebb két egyforma, ugyanabba az irányba ható záróelem lehet egymás mellett, és nem lehet több, mint 60 % azonos (csapos) záróelem;3.8.2. lemezes hengerzáraknál legfeljebb két ugyanabba az irányba ható záróelem lehet egymás mellett, és nem lehet több, mint 50 % azonos (lemezes) záróelem;3.9. a védelmi berendezéseket úgy kell kiképezni, hogy járó motorral történő haladás közben ne következhessen be véletlen blokkolás, különösen olyan, ami veszélyezteti a közlekedés biztonságát;3.10. az 1., 2. vagy 3. típushoz tartozó védelmi berendezéseknek reteszelt helyzetben, statikus feltételek mellett mindkét irányban ki kell bírniuk a kormánytengelyre ható 20 daNm nyomatékot a kormányberendezésnek a közlekedés biztonságát veszélyeztető mértékű sérülése nélkül;3.11. az 1., 2. vagy 3. típushoz tartozó védelmi berendezéseket úgy kell kiképezni, hogy a kormányberendezést csak akkor lehessen reteszelni, ha a bekormányzási szög jobbra és/vagy balra legalább 20° az alaphelyzethez képest;3.12. reteszelt helyzetben a 4. típushoz tartozó védelmi berendezés legyen képes meggátolni a hajtott kerék forgását a motor legnagyobb nyomatékánál is.4. Különleges előírások4.1. A 3. pont általános érvényű előírásai mellett a védelmi berendezésnek az alábbiakban felsorolt előírásoknak is meg kell felelnie:4.1.1. az 1. vagy a 2. típushoz tartozó védelmi berendezésnél a zár a kulcs egyetlen mozgatásával legyen reteszelhető, amikor a 2.5. pontban meghatározott kormányberendezés olyan helyzetben van, amelyben a zárnyelv be tud reteszelni a megfelelő résbe;4.1.2. a 3. típushoz tartozó védelmi berendezésnél a zárnyelvet csak a jármű használójának a kulcs elfordításával együtt, vagy e mellett kifejtett működtető mozdulatával lehet előfeszíteni. Ha a zárnyelv elő van feszítve, a kulcsot csak a 3.2.3. pontban felsorolt feltételek mellett lehet kihúzni;4.2. a 2. és a 3. típushoz tartozó védelmi berendezésnél a zárónyelv nem reteszelődhet be (a résben), ha a berendezés olyan helyzetben van, amely lehetővé teszi a járműmotor beindítását;4.3. a 3. típushoz tartozó védelmi berendezések nem hatástalaníthatók akkor, ha működőképes állapotban vannak;4.4. a II. mellékletben meghatározott vizsgálat során, a mindkét irányban elvégzett 2500 be- és kireteszelés után a 3. típushoz tartozó védelmi berendezésnek továbbra is kifogástalanul kell működnie, és különösen meg kell felelnie a 3.8, 3.9, 3.10 és 4.3. pontban előírtaknak.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA 3. típushoz tartozó védelmi berendezések kopásvizsgálata1. Vizsgálati felszerelés1.1. A vizsgálati felszereléshez tartozik:1.1.1. egy olyan felszerelés, amelyen megfelelően rögzíthető az I. melléklet 2.4. pontjában meghatározott védelmi berendezés és a kormányberendezés mintadarabja;1.1.2. egy készülék, a védelmi berendezés kulcs segítségével történő be- és kireteszeléséhez;1.1.3. egy készülék, amellyel a kormánytengelyt a védelmi berendezéshez képest el lehet fordítani.2. Vizsgálati eljárás2.1. A kormányberendezés egy mintadarabját a védelmi berendezéssel együtt rögzíteni kell az 1.1.1. pontban leírt felszerelésen.2.2. Egy vizsgálati ciklus az alábbi műveleteket foglalja magában:2.2.1. kiindulási helyzet:a védelmi berendezést ki kell reteszelni és a kormánytengelyt olyan helyzetbe állítani, amelyben nem lehetséges a védelmi berendezés bereteszelése;2.2.2. működésre kész állapot:a védelmi berendezést a kulcs segítségével bereteszelt helyzetbe kell állítani;2.2.3. reteszelés:a kormánytengelyt úgy kell elfordítani, hogy a felvitt forgatónyomaték a védelmi berendezés bereteszelésének pillanatában 5,88 Nm ± 0,25 Nm legyen;2.2.4. kireteszelés:a védelmi berendezést a normál módon kell kireteszelni, azt követően, hogy a forgatónyomatékot a kireteszelési művelet megkönnyítéséhez nullára kell csökkenteni;2.2.5. visszaállítás:a kormánytengelyt addig kell elfordítani, amíg olyan helyzetbe kerül, amelyben nem lehetséges a biztonsági készülék bereteszelése;2.2.6. elforgatás az ellentétes irányba:a 2.2.2., 2.2.3, 2.2.4 és 2.2.5 pontban leírt műveleteket meg kell ismételni, de a kormánytengely ellenkező irányú helyzetében;2.2.7. a berendezés két egymást követő bereteszelése között legalább 10 másodpercnek kell eltelnie;2.3. a kopásvizsgálatot az I. melléklet 4.4. pontja szerinti gyakorisággal kell megismételni.--------------------------------------------------III. MELLÉKLET--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2003/19/EK irányelve (2003. március 21.) a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak tömegéről és méreteiről szóló 97/27/EK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Avis juridique important

|

32003L0019

Official Journal L 079 , 26/03/2003 P. 0006 - 0013

A BIZOTTSÁG 2003/19/EK IRÁNYELVE(2003. március 21.)a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak tömegéről és méreteiről szóló 97/27/EK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2001/116/EK bizottsági irányelvvel[1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,mivel:(1) A 2001/85/EK irányelvvel[3] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak tömegéről és méreteiről, valamint a 70/156/EGK irányelv módosításáról szóló, 1997. július 22-i 97/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] egyike a 70/156/EGK irányelvben megalapított EK-típusjóváhagyási eljárás szerinti külön irányelveknek. Ezért a 70/156/EGK irányelvnek a járműrendszerrel, alkatrészekkel és az önálló műszaki egységekkel kapcsolatos rendelkezéseit a 97/27/EK irányelvre is alkalmazni kell.(2) A 97/27/EK irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján módosítani kell és pontosabban meg kell határozni az irányelv rendelkezéseit annak érdekében, hogy minden tagállamban biztosítsák annak egységes értelmezését.(3) A 2002/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[5] módosított, a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1996. július 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv[6] megnöveli az egyes gépjárművek megengedett méretét és különösen az autóbuszok és távolsági autóbuszok megengedett hosszát. Annak érdekében, hogy engedélyezhessék a megengedett hosszúságot elérő gépjárművek EK-típusjóváhagyását, a 97/27/EK irányelv követelményeit megfelelően módosítani kell.(4) Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 70/156/EGK irányelvvel létrehozott, a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 97/27/EK irányelv I-IV. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikk(1) 2003. október 1-jétől kezdődő hatállyal az ezen irányelvvel módosított 97/27/EK irányelv követelményeinek megfelelő járművek esetében a tagállamok a tömeg és a méretek alapján:a) az M2, M3, N vagy O osztályba sorolt gépjárműtípusok tekintetében nem tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás kiadását; vagyb) az M2, M3, N vagy O osztályba sorolt járműtípusok tekintetében nem tagadhatják meg a IV. melléklet szerinti nyilvántartásba-vételi/üzemi tömeg kijelölését (amennyiben azt előírták); vagyc) nem tilthatják meg ezeknek a járműveknek a nyilvántartásba-vételét, értékesítését vagy üzembe helyezését.(2) 2004. október 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok a súly és a tömeg alapján nem adnak ki EK-típusjóváhagyást, valamint megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyást kiadását azokkal az M2, M3, N vagy O osztályba sorolt járműtípusokkal kapcsolatban, amelyek nem teljesítik az ezen irányelvvel módosított 97/27/EK irányelv követelményeit.3. cikkEz az irányelv nem érvényteleníti azokat a típusjóváhagyásokat, amelyeket a 97/27/EK irányelv alapján adtak ki, és nem gátolja meg ezen típusjóváhagyások kiterjesztését azon irányelvnek megfelelően, amely alapján a típusjóváhagyásokat kiadták.4. cikkAz Egyesült Királyság és Portugália 2005. március 9-ig megtagadhatják a területükön a nemzeti típusjóváhagyás kiadását egy adott járműtípusra, illetve megtagadhatják vagy megtilthatják a jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét vagy forgalomba helyezését, illetve a 70/156/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése értelmében érvénytelennek tekinthetik azok típusbizonyítványát, ha a jármű nem teljesíti a 96/53/EK irányelv 8. cikkének a) pontjában meghatározott kormányzásra vonatkozó előírásokat.5. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.6. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. március 21-én.a Bizottság részérőlErkki LIIKANENa Bizottság tagjaMELLÉKLETA 97/27/EK IRÁNYELV I-IV. MELLÉKLETE A KÖVETKEZŐKÉPPEN MÓDOSUL:A. Az I. melléklet a következőképpen módosul:1. A 2. pont címe a következő szöveggel egészül ki:"Ezen irányelvre a 70/156/EGK irányelv I. és II. mellékletében megállapított fogalommeghatározásokat (beleértve a lábjegyzeteket is) alkalmazzák."2. a 2.4.1. pont a következőképpen módosul:a) a hatodik és hetedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"- az indirekt látásra szolgáló tükrök és egyéb berendezések,- látást segítő eszközök,"b) a tizedik, tizenegyedik és tizenkettedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"- fellépő lépcsők és kapaszkodó korlátok,- gumik és hasonló készülékek,- emelő lapok, felhajtó rámpák és hasonló készülékek menetkész állapotban, nem túllépve a 300 mm-t, ha a jármű terhelhetősége nem növekszik;"c) a pont a következő tizennegyedik és tizenötödik francia bekezdéssel egészül ki:"- elektromos meghajtású járművek áramszedői,- külső napellenzők."3. A 2.4.2. pont a következőképpen módosul:a) a hetedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"- indirekt látásra szolgáló tükrök és egyéb berendezések,"b) a pont a következő tizenegyedik és tizenkettedik francia bekezdéssel egészül ki:"- látást segítő rendszerek,- behúzható oldalvezető berendezések irányított buszrendszerek városi és távolsági autóbuszain, ha nincsenek behúzva."4. A 2.4.3. pont második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"- ollós áramszedők és áramszedők megemelt helyzetben."5. A 2.4.4. pont második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"- a 2.4.1. pontban említett eszközök."6. A 2.5. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.5. a jármű tömege menetkész állapotban: a 70/156/EGK irányelv I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározott tömeg."7. A 2.6. pont második mondata helyébe a következő szöveg lép:"A járműkategóriát a 70/156/EGK irányelv II. mellékletével összhangban határozzák meg."8. A 2.7., 2.8. és 2.9. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.7. műszakilag megengedett tengelyterhelés (m): a tengely által az út felületére kifejtett legnagyobb megengedett statikus függőleges terhelés a jármű és a tengely kialakítása alapján, amit a jármű gyártója határoz meg.Az N1 kategóriába járművek esetében a hátsó tengelyre/tengelyekre eső műszakilag megengedett legnagyobb tömeget legfeljebb 15 %-kal lehet túllépni, és a jármű műszakilag megengedett legnagyobb össztömegét legfeljebb 10 %-kal, vagy 100 kg-mal (amelyik a kisebb) lehet túllépni, csak pótkocsi vontatására szolgáló járműnél abban az esetben, ha a menetsebessége 80 km/h-ra, vagy ennél kevesebbre van korlátozva.A járműgyártó a használati utasításban meghatározza a sebességkorlátozásokat vagy az egyéb működési feltételeket.2.8. tengelycsoport műszakilag megengedett terhelése (): a tengelycsoport által az útfelületre kifejtett legnagyobb megengedett statikus függőleges terhelés a jármű és a tengelycsoport kialakítás alapján, amit a jármű gyártója határoz meg.2.9. vontatható tömeg: a vontatott járművek tengelye/tengelyei által az útfelületre kifejtett teljes terhelés."9. A 2.11. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.11. műszakilag megengedett legnagyobb terhelés a gépjármű kapcsolási pontján: a kapcsolási ponton jelentkező legnagyobb megengedett statikus függőleges terhelés a jármű és/vagy a kapcsolószerkezet kialakítása alapján, amelyet a járműgyártó határoz meg A fogalommeghatározás szerint ez a tömeg nem tartalmazza a gépjármű kapcsolószerkezetének a tömegét."10. A 2.13. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.13. járműszerelvény (MC) műszakilag megengedett legnagyobb tömege: a járműgyártó által megadott, gépjármű és pótkocsi/pótkocsik alkotta szerelvény teljes tömege. A legnagyobb műszakilag megengedett tömegre a pótkocsi tengelyén mért adatot kell alkalmazni az M. műszakilag megengedett legnagyobb tömeg helyett a félpótkocsis vagy középtengelyes pótkocsi-szerelvények esetén."11. A 2.19. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.19. járműtípus: olyan járművek, amelyek következő jelentős jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:- a gyártó,- lényeges szerkezeti és kialakítási vonatkozásban, mint:- az M2 és M3 kategóriájú járműveknél:- az alváz/önhordó felépítmény, egy vagy több szint, merev/csuklós (nyilvánvaló és alapvető különbségek),- tengelyek száma;- az N kategóriájú járműveknél:- az alváz/padlólemez (nyilvánvaló és alapvető különbségek),- tengelyek száma;- az O kategóriájú járműveknél:- alváz/önhordó felépítmény, (nyilvánvaló és alapvető különbségek), pótkocsi/félpótkocsi/középtengelyes pótkocsi vonórúd,- fékrendszer: fékezetlen/ráfutófékes/folyamatos,- tengelyek száma.E pont alkalmazásában, szerkezeti és kialakítási szempontból az olyanok, mint tengelytáv, tengelykialakítás, felfüggesztés, kormányzás, gumiabroncsok és a fék módosítása, a fojtószelepek rásegítése vagy lefojtása a félpótkocsis vontatók és a tehergépjármű-konfigurációk esetében, és az alvázzal kapcsolatos berendezések (például a motort, tüzelőanyag tartályok, erőátvitel, stb.) nem tekintendők lényegesnek."12. A 7.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.2. Méretek meghatározásaA teljes hossz, szélesség és magasság meghatározását a 2.4. pont rendelkezései szerint a 3.3. pont szerint menetkész állapotban bemutatott járművön kell elvégezni.Amennyiben a mért értékek több mint 1 %-kal eltérnek a gyártó által a típuson belül az adott műszaki kialakításra megadott értékektől, a mért értékek az alábbi követelmények céljára alkalmazandók és a vizsgáló intézmény, amennyiben szükséges a 3.3. pont szerint bemutatandótól eltérő járműveken. A 96/53/EK irányelv I. mellékletében megadott határértékeket nem szabad túllépni."13. A 7.4.2.5. és a 7.4.2.5.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.4.2.5. Ha a jármű az M tömegéig van terhelve bármelyik, a 7.4.2.5.1. vagy a 7.4.2.5.2. pontban leírt helyzet szerint, az i tengely terhelésének megfelelő tömeg azon a tengelyen nem lehet nagyobb az Mi tömegnél, és a j szóló tengely vagy tengelycsoport terhelésének megfelelő tömeg nem lépheti túl a j tömeget.7.4.2.5.1. Egyenletesen elosztott tömeg a menetkész jármű minden egyes utasülésének 75 kg-os tömeggel történő terhelését jelenti annak M tömegéig, egyenletesen elosztott rakománnyal az áruszállítás céljaira kialakított területen."14. A 7.4.2.5.1.1. és a 7.4.2.5.1.2. pontot el kell hagyni.15. A 7.4.3.5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.4.2.5.2. Különleges tömegelosztás (nem egyenletes terhelés) esetén a gyártónak közölnie kell a rakomány és/vagy a felépítmény és/vagy a berendezés vagy belső kialakítás tömegközéppontjának különleges, megengedett lehetséges helyzetét (például 0,50-1,30 méterrel a mellső hátsótengely előtt), menetkész és minden utasülésen elhelyezett 75 kg-mal, annak M. tömegéig terhelt járműnél."16. A 7.4.2.5.2.1.-7.4.2.5.3.2. pontot el kell hagyni.17. A 7.4.3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.4.3.2. A jármű menetkész tömege nem lépheti túl az M tömeget, hozzáadva az ülő és álló utasok számával megszorzott Q tömeget, hozzáadva a 7.4.3.3.1. pontban meghatározott WP, B és BX tömegeket, hozzáadva a műszakilag megengedett legnagyobb tömeget a kapcsolási ponton,ha a kapcsolóberendezést a gyártó szerelte fel."18. A 7.4.3.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.4.3.3.1. A menetkész jármű terhelése: Q tömeg, amely megfelel a P számú ülő utasok tömegének; az S1,az álló utasok számára rendelkezésre álló felületen egyenletesen elosztott Q tömeg, ami megfelel az S. számú álló utasok tömegének; amennyiben szükséges a WP tömeg egyenletesen elosztva a kerekesszékek számára rendelkezésre álló helyen; a B-vel egyenlő tömeg (kg-ban) egyenletesen elosztva a csomagtartóban; a BX-szel egyenlő tömeg (kg-ban), egyenletesen elosztva a tető csomagszállításra kialakított felületén, ahol:P az ülőhelyek száma.S1 az álló utasok rendelkezésre álló terület. A III. vagy a B osztályba tartozó járműveknél S1 = 0.A gyártó által megadott SP nem lehet nagyobb, mint S1/Ssp, ahol Ssp az alábbi táblázatban megadott, egy álló utas számára rendelkezésre álló hagyományos terület.WP (kg) egyenlő a kerekesszékek számára rendelkezésre álló helyek száma szorozva a kerekesszék és használója tömegét képező 250 kg-mal.A gyártó által megadott B (kg) értékének legalább 100 x V-nek kell le. Ez magában foglalja a csomagtereket, vagy azokat a rekeszeket, amelyeket a jármű külső részére lehet felerősíteni.V a csomagtér teljes térfogata m3-ben. I vagy A osztályú járművek jóváhagyásakor a csak kívülről hozzáférhető csomagterek térfogatát nem kell figyelembe venni.A gyártó által megadott BX értéke legalább 75 kg/m3 legyen. Emeletes járműveknél nem kell a tetőt csomagszállításra alkalmassá tenni és ezért az emeletes járműveknél a BX értékének O-nak kell lennie.Q és Ssp értéket az alábbi táblázat határozza meg:Jármű osztály egy utas Q. tömege (kg) Ssp (m2/utas) egy utas részére rendelkezésre álló hagyományos térI. és A. osztály 68 0,125II. osztály 71* 0,15III. és B. osztály 71* nincs* Beleértve a 3 kg kézipoggyászt."19. A melléklet a következő 7.4.3.3.2.-7.4.3.3.2.3. ponttal egészül ki:"7.4.3.3.2. Olyan járművek esetében, amelyeknél változtatható az ülőhelyek száma, az álló utasok rendelkezésre álló terület (S1) és/vagy amelyek kerekesszékek szállítására vannak kialakítva, a 7.4.3.2. és 7.4.3.3. pont követelményeit valamennyi alábbi feltétel esetére meg kell határozni.7.4.3.3.2.1. Valamennyi lehetséges ülést elfoglalva, majd felhasználva a maradék területet az álló utasok számára (a gyártó által megadott álló utas férőhely-kapacitásig, ha volt annyi utas) és - ha még marad terület - bármelyik kerekesszék helyet elfoglalva.7.4.3.3.2.2. Valamennyi lehetséges állóhelyet elfoglalva (a gyártó által megadott álló utas férőhely-kapacitásig), majd a maradék ülő utasok számára rendelkezésre álló ülőhelyet elfoglalva és - ha még marad terület - bármelyik kerekesszék helyét elfoglalva.7.4.3.3.2.3. Valamennyi lehetséges kerekesszék helyét elfoglalva, majd felhasználva a maradék területet az álló utasok számára (a gyártó által megadott álló utas férőhely-kapacitásig, ha volt annyi utas) és azután valamennyi felhasználható maradék ülést elfoglalva."20. A 7.4.3.4. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.4.3.4. Ha a jármű a 7.4.3.3.1. pont szerinti menetkész vagy terhelt állapotú, a mellső tengelyen vagy tengelycsoporton ható terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet kevesebb, mint a menetkész vagy "M" műszakilag megengedett legnagyobb terhelésű jármű tömegének az alábbi táblázatban megadott százaléka:I. és A osztály II. osztály III. és B osztályszóló csuklós szóló csuklós szóló csuklós20 20 251 20 251 201 Ezt az értéket 20 %-ra kell csökkenteni háromtengelyes II. és III. osztályú járműveknél, amelyek két kormányzott tengellyel rendelkeznek."21. A melléklet a következő, 7.4.3.5. ponttal egészül ki:"7.4.3.5. Ha a járművet több mint egy osztályra hagynak jóvá, a 7.4.3.2. és 7.4.3.3. pontokat mindegyik osztályra alkalmazzák."22. A 7.4.4. pont címe helyébe a következő szöveg lép:"7.4.4. Lakópótkocsi követelményei"23. A 7.6.1. pont második mondata helyébe a következő szöveg lép:"Felemelhető tengelyes gépjárműveknél és nyerges félpótkocsiknál (lásd a 2.14. pontot) ez a követelmény szintén vonatkozik a felemelhető tengelyre/tengelyekre, azok felemelt helyzetében, vagy a terhelhető tengelyre/tengelyekre, azok terheletlen állapotában. Indulást segítőknek, mint a IV. melléklet 3.5. pontjának követelményeit teljesítő felemelhető tengelyeknek nem kell teljesíteni ezeket a követelményeket."24. A 7.6.2., 7.6.3. és 7.6.4. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.6.2. N kategóriájú járművek további követelményei:Amennyiben a jármű álló helyzetű és kormányzott kerekei olyan irányban vannak, hogy a jármű elmozdulása esetén annak legkülső mellső pontja egy 12,50 m sugarú kört írna le, meg kell határozni a talajon jelölt vonallal egy, a jármű oldalát érintő olyan függőleges síkot, amely a körhöz viszonyítva kifelé néz.Amennyiben a jármű előrefelé halad bármelyik oldalán a 12,50 m sugarú kört követve, bármely része legfeljebb 0,80 m-rel nyúlhat túl a függőleges síkon (lásd a B. ábrát).Felemelhető tengelyes járműveknél ez a követelményt szintén vonatkozik a felemelhető tengelyre/tengelyekre, azok felemelt helyzetében (a 2.14. pont értelmében). Felemelhető tengelyes felemelt helyzetű, vagy terhelhető tengelyes, terheletlen állapotú N kategóriájú járműveknél a 0,80 m érték helyébe 1,00 m lép.7.6.3. Az M2 vagy M3 kategóriájú járművek további követelményei:Álló helyzetű járműnél meg kell határozni a jármű oldalát érintő olyan függőleges síkot, amely a körhöz viszonyítva kifelé néz. Csuklós járműnél a két merev részt kell a síkkal vonalba hozni. Amennyiben a jármű az egyenes vonalú mozgással halad a 7.6.1. pontban meghatározott kör alakú területre, bármely része legfeljebb 0,60 m-rel nyúlhat a függőleges síkon kívülre (lásd a C. és D. ábrát).7.6.4. A 7.6.1.-7.6.3. pont követelményeinek teljesítését a gyártó kérésére megfelelő, egyenértékű számítással, vagy geometriai igazolással is lehet ellenőrizni.Ha a gyártó kérésére a nem kormányzott hátsó tengelyekkel rendelkező N kategóriájú járművek ellenőrzésére azok geometriai jellemzői alapján történik: a jármű akkor tekinthető olyannak, mint ami megfelel a fenti 7.6.2. pont követelményeinek,, ha a hátsó kinyúlása legfeljebb a jármű tengelytávjának 60 %-a."25. A 7.6.3. pont ábrája helyébe a következő ábra lép:"C. ábra[pic]R = 12.5 mr = 5,3 mU = legfeljebb 0,6 m"26. A 7.6.3. pont a következő D. ábrával egészül ki:"D. ábra[pic]R = 12.5 mr = 5,3 mU = legfeljebb 0,6 m"27. A melléklet a következő 7.6.5. ponttal egészül ki:"7.6.5. Nem teljes jármű esetén a gyártónak nyilatkoznia kell azokról a legnagyobb megengedett méretekre vonatkozóan, amelyekre a járművet a 7.6.1.-7.6.3. pontokban meghatározott rendelkezések szerint ellenőrizni kell."28. A 7.8.1. és 7.8.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.8.1. A középtengelyes pótkocsi vontatására kialakított és 3,5 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeget vontató gépjárműnél a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a csatolási ponton legyen egyenlő legalább a műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömegének 10 %-ával, vagy 1 000 kg-mal, amelyik ezek közül a kisebb.7.8.2. A középtengelyes pótkocsi vontatására kialakított és legfeljebb 3,5 t műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeget vontató gépjárműnél a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a csatolási ponton legyen egyenlő legalább a műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömegének 4 %-ával, vagy 25 kg-mal, amelyik ezek közül a nagyobb."29. A 7.10. pont helyébe a következő szöveg lép:"7.10. Motorteljesítmény/legnagyobb tömeg arányA gépjármű motorjának teljesítménye legyen legalább 5 kW/t,a járműszerelvény műszakilag megengedett legnagyobb tömegére számítva. Közúti vontató esetében a motorteljesítménye legyen legalább 2,2 kW/t. A motorteljesítményt a 80/1269/EGK tanácsi irányelv rendelkezései szerint kell mérni*.* HL L 375., 1980.12.31., 46. o."B. A II. melléklet a következőképpen módosul:1. A 0.2. pont helyébe a következő szöveg lép:"0.2. Típus"2. A 13. pont helyébe a következő szöveg lép:"13. A VEZETŐÜLÉSEN KÍVÜL NYOLCNÁL TÖBB ÜLÉSSEL FELSZERELT, SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA HASZNÁLT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK13.1. Járműosztály (I. osztály, II. osztály, III. osztály, A osztály, B osztály):13.2. Utasterület (m2):13.2.1. Összes (S0):13.2.2. Felső szint (S0a) (1):13.2.3. Alsó szint (S0b):13.2.4. Álló utasok részére (S1):13.3. Utasok száma (ülő és álló)13.3.1. Összes (N):13.3.2. Felső szint (Na) (1):13.3.3. Alsó szint (Nb) (1):13.3.4. Ülő utasok száma13.4. Kerekesszékek részére kialakított helyek száma az M2 és M3 kategóriájú járműveknél13.4.1. Összes (A):13.4.2. Felső szint (Aa) (1):13.4.3. Alsó szint (Ab) (1):13.7. A csomagterek térfogata (m3):13.8. Csomagszállításra kialakított terület a tetőn (m2): "C. A III. melléklet a következőképpen módosul:A függelék a következő 1.24.3. ponttal egészül ki:"1.24.3. Kerekesszékek részére kialakított helyek száma az M2 és M3 kategóriájú járműveknél 2:"D. A IV. melléklet a következőképpen módosul:1. Az 1.3.3. pontot el kell hagyni.2. A 2.2.1. pont a következőképpen módosul:a) a c) pont helyébe a következő szöveg lép:"c) kizárólag ráfutófékes pótkocsik vontatására tervezett, legfeljebb 3,5 t legnagyobb tömegű járművek: a jármű forgalomba helyezési/üzemeltetési megengedett tömege, vagy terepjáró járműveknél (lásd az I. melléklet 7.5. pontját) legfeljebb 3,5 t-nál ennek a tömegnek az 1,5-szerese;"b) az e) pont helyébe a következő szöveg lép:"e) pótkocsik vontatására tervezett járművek, kivéve a félpótkocsikat, folyamatos fékrendszerrel: a jármű forgalomba helyezési/üzemeltetési megengedett legnagyobb tömegének az 1,5-szerese."3. A 2.2.1. pont első bekezdésének utolsó sorát, amely a következőképpen szól: "ebben az esetben a 96/53/EK irányelv valamennyi vonatkozó műszaki követelményét be kell tartani", el kell hagyni.4. A 3.2. pont második mondata helyébe a következő szöveg lép:"A felemelhető vagy terhelhető tengelyt le kell engedni a talajra, vagy automatikusan terhelődnie kell, ha a csoport legközelebbi tengelye/tengelyei vagy a gépjármű mellső tengelye a forgalomba helyezési/üzembentartási legnagyobb megengedett tömegéig/tömegükig terhelt/terheltek."5. A 3.3. pontot el kell hagyni.6. A 3.5.1. pont negyedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"- Miután a gépjármű elindult és mielőtt elérné a 30 km/ó sebességet, a tengelyt ismét automatikusan le kell engedni a talajra, vagy újra megterhelni."[1] HL L 18., 2002.1.21., 1. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 42., 2002.2.13., 1. o.[4] HL L 233., 1997.8.25., 1. o.[5] HL L 67., 2002.3.39., 47. o.[6] HL L 235., 1996.9.17., 59. o.


title: A Tanács irányelve (1989. április 13.) egyes gépjárművek és pótkocsijaik oldalsó védelmére (oldalsó védőszerkezetekre) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0297

Hivatalos Lap L 124 , 05/05/1989 o. 0001 - 0007 finn különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0234  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0234

		A Tanács irányelve(1989. április 13.)egyes gépjárművek és pótkocsijaik oldalsó védelmére (oldalsó védőszerkezetekre) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(89/297/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel intézkedéseket kell tenni, hogy a belső piac fokozatosan legkésőbb 1992. december 31-ig megvalósuljon; mivel a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása biztosított;mivel azok a műszaki követelmények, amelyeknek a gépjárműveknek az egyes nemzeti jogszabályok alapján meg kell felelniük, többek között a gépjárművek és pótkocsijaik oldalsó védelmére is vonatkoznak;mivel ezen követelmények egyes tagállamonként eltérők; mivel ezért szükséges, hogy minden tagállam – akár kiegészítésként, akár a jelenlegi szabályozás helyett – azonos követelményeket léptessen hatályba, hogy ezáltal alkalmazni lehessen a legutóbb a 87/403/EGK irányelv [4] által módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [5] szerinti EGK-típusjóváhagyási eljárást;mivel – a közúti közlekedésbiztonság javítása érdekében – lényeges a magasabb súlykategóriákba tartozó valamennyi járműre oldalsó védőszerkezetek elhelyezése, hogy a védtelen úthasználók (gyalogosok, kerékpárosok, motorkerékpárosok) a járművek alá esés kockázata ellen hatékony védelemben részesüljenek;mivel gyakorlati okokból valamennyi új járműre és új típusjóváhagyásra járműkategóriánként a rendelkezéseket eltérő kezdeti alkalmazási időpontban szükséges bevezetni;mivel a gépjárművekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése magában foglalja, hogy a tagállamok közös követelmények alapján elfogadják az általuk – egymástól függetlenül – végzett vizsgálatokat,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkEzen irányelv alkalmazásában: "jármű": bármely, a 70/156/EGK irányelv 1. melléklete szerinti N2 és N3 kategóriájú gépjármű, illetve O3 és O4 kategóriájú pótkocsi, amelyet közúti használatra terveztek, felépítménnyel vagy anélkül, nagyobb és legnagyobb tervezési sebessége több, mint 25 km/óra.2. cikk(1) Az oldalsó védelemre hivatkozva egyetlen tagállam sem tagadhatja meg az EGK-típusjóváhagyást vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan járműre, amelyik megfelel a mellékletben megállapított követelményeknek.(2) Az oldalsó védelemre hivatkozva egyetlen tagállam sem utasíthatja vissza, vagy tilthatja meg olyan jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát, amelyik teljesíti a mellékletben megállapított követelményeket.3. cikkAz EGK-típusjóváhagyást megadó tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket arra nézve, hogy tájékoztatást kapjon bármely, a mellékletben említett alkatrészt vagy jellemzőt illető módosításról. E tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága határozza meg, hogy a módosított típusra új vizsgálatot kell-e végrehajtani, illetve új vizsgálati jelentést kell-e elkészíteni. Amennyiben a vizsgálatok során kiderül, hogy ezen irányelv követelményei nem teljesülnek, a módosítás nem hagyható jóvá.4. cikk(1) 1990. június 1-jétől a tagállamok:- nem állíthatnak ki az 70/156/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdésének harmadik francia bekezdése szerinti okiratot egy járműtípusra, ha a jármű oldalsó védőszerkezet berendezései nem felelnek meg ezen irányelv követelményeinek,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását, ha a jármű oldalsó védőszerkezet berendezései nem felelnek meg ezen irányelv követelményeinek.(2) 1991. május 1-jei hatállyal a tagállamok megtilthatják az olyan jármű forgalomba helyezését, amelynél az oldalsó védőszerkezet berendezések nem felelnek meg ezen irányelv követelményeinek.5. cikkA mellékletben foglalt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításokat a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.6. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. október 30.-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1989. április 13-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Solbes[1] HL C 265., 1987.10.5., 21. o.[2] HL C 94., 1988.4.11., 23. o.[3] HL C 80., 1988.3.28., 17. o.[4] HL L 220., 1987.8.8, 44. o.[5] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAZ OLDALSÓ VÉDELEM MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEI1. Általános leírás és fogalommeghatározások1.1. Valamennyi N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járművet úgy kell kialakítani, és/vagy felszerelni, hogy hatásos védelmet nyújtson a védtelen úthasználóknak (gyalogosok, kerékpárosok, motorkerékpárosok) a járművek oldala alá esés és a kerekek alá kerülés kockázata ellen. [1]Az irányelv nem vonatkozik az alábbiakra:- nyerges vontatók,- osztatlan hosszúságú, igen hosszú rakományok, pl. farönkök, acélrudak stb., szállítására tervezett és kialakított különleges pótkocsik,- különlegesen célokra tervezett és kialakított járművek, ahol gyakorlati okok miatt nem lehet oldalsó védőszerkezetet kialakítani.1.2. Egy járművet akkor kell az 1.1. pont követelményeinek megfeleltnek tekinteni, ha az oldalsó részei által nyújtott védelem az alábbi pontokban foglaltakat teljesíti.1.3. Fogalommeghatározások1.3.1. Járműtípus az oldalsó védelem céljából"Járműtípus az oldalsó védelem céljából":olyan jármű, amely nem tér el az alábbi lényeges jellemzők vonatkozásában: hátsó tengely szélessége, a felépítmény és az alváz szerkezete, méretei, alakja és anyaga és a jármű felfüggesztés jellemzői, amennyiben ezek hatással vannak a 2. pont követelményeinek teljesítésére.1.3.2. "Terheletlen tömeg": a jármű súlya üzemképes állapotban, teher és személyek nélkül, de üzemanyaggal, hűtőfolyadékkal, kenőanyaggal, szerszámokkal és pótkerékkel ellátva, ha ezeket a gyártó szabvány felszerelésként szállítja.1.4. A jármű elhelyezéseA 2. pontban megadott műszaki követelményeknek való megfelelés vizsgálatakor a jármű helyzetének a következőnek kell lennie:- vízszintes és sík felületen áll,- a kormányzott kerekek egyenes-meneti helyzetben legyenek,- a jármű terheletlen legyen,- a félpótkocsik úgy feküdjenek fel támaszukon, hogy rakfelületük vízszintes legyen.2. Különleges berendezéssel (oldalsó védőszerkezettel) megvalósított oldalsó védelem2.1. A berendezés nem növeli meg a jármű teljes szélességét, és a külső felületének fő részei a jármű legkülső határoló síkjától (legnagyobb szélességétől) befelé mérve nem távolodhatnak el 120 milliméternél jobban. Elülső vége bizonyos járműveken befelé fordulhat, a 2.4.2. és 2.4.3. pontnak megfelelően. Hátsó vége legalább a leghátsó 250 milliméteren nem lehet a hátsó gumiabroncsok legkülső élénél 30 milliméternél beljebb (figyelmen kívül hagyva az abroncsok kidudorodását az úttal való érintkezésnél).2.2. A berendezés külső felülete sima, minél laposabb vagy vízszintesen bordázott, és minél folyamatosabban az elejétől a végéig; a szomszédos részek ugyanakkor fedhetik egymást, ha az átfedések szabad élei hátrafelé vagy lefelé néznek, illetve ha 25 milliméternél nem nagyobb rés van hosszirányban, és feltéve, hogy a hátsó rész nem nyúlik ki az elülső rész külsején túlra; a lekerekített csapszeg- és szegecs-fejek a felülettől legfeljebb 10 milliméterre nyúlhatnak ki, és egyéb részekre ugyanez érvényes, feltéve, ha simák és lekerekítettek; valamennyi külső élnek és saroknak lekerekítettnek kell lennie, legalább 2,5 milliméteres sugárral (vizsgálatuk a 74/483/EGK irányelv [2] előírásai alapján).2.3. A berendezés egy folytonos sík felületből, vagy egy vagy több vízszintes vágányzatból állhat, illetve állhat felület és vágányzat kombinációból; hossztartók alkalmazása esetén ezek legfeljebb 300 mm-re lehetnek egymástól, és- az N2 és O3 járműkategóriáknál legalább 50 mm magasságúak;- az N3 és O4 kategóriáknál legalább 100 mm magasságúak és alapvetően sík felületűek.;A sík felületek és vágányzatok kombinációjából álló oldalsó védőszerkezetek – 2.2. pont követelményeire is figyelemmel – folyamatos kialakításúak.2.4. Az oldalsó védőszerkezet első végét a következőképpen kell kialakítani:2.4.1. Helyzete legyen a következő:2.4.1.1. gépjárművön: legfeljebb 300 mm-rel a közvetlenül a védőszerkezet előtt lévő kerék gumiabroncsának leghátsó részét érintő, a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges, függőleges keresztirányú érintősík mögött;2.4.1.2. vonórudas pótkocsinál: a 2.4.1.1. pontban meghatározott sík mögött legfeljebb 500 milliméterre;2.4.1.3. félpótkocsinál: a támasztó lábak keresztirányú középsíkja mögött legfeljebb 250 milliméterre, ha a félpótkocsi fel van szerelve ilyen lábakkal, azonban a leghátsó helyzetben lévő királycsap középpontján átmenő keresztirányú sík és az elülső él közötti távolság nem haladhatja meg a 2,7 métert.2.4.2. Ahol az első perem egyébként nyitott térbe nyúlik, az él folyamatos, függőleges tagban végződik, amely a védőszerkezet teljes magasságára kiterjed. Az N2 és O3 kategóriáknál ennek a tagnak a külső és előrenéző felületei legalább 50 milliméterre hajolnak hátrafelé és 100 milliméterre befelé, az N3 és O4 kategóriáknál pedig legalább 100 milliméterre hátrafelé és 100 milliméterre befelé.2.4.3. Olyan gépjárművön, ahol a 2.4.1.1. pontban említett 300 milliméteres méret a vezetőfülkén belülre esik, a védőszerkezetet úgy kell kialakítani, hogy érintkezzen a vezetőfülke oldalfalával, és ha szükséges, legfeljebb 45 fokkal befelé fordulhat. Felfüggesztett vagy dönthető vezetőfülke esetében 100 milliméteres hosszirányú rés megengedett az elülső él és a vezetőfülke oldalfala között. Ezen esetekben a 2.4.2. pont rendelkezései nem érvényesek.2.4.4. Olyan gépjárművön, ahol a 2.4.1.1. pontban említett 300 milliméteres méret a vezetőfülke mögé esik, és a védőszerkezet előre nyúlik a 2.4.3. pont szerint, a gyártónak be kell tartania a 2.4.3. pont rendelkezéseit.2.5. Az oldalsó védőszerkezet hátsó éle nem lehet 300 milliméterrel előrébb annál a keresztirányú függőleges síknál, amelyik a hátsó részéhez legközelebbi hátsó gumiabroncs legelülső pontját érinti; a hátsó élen nem szükséges folyamatos, függőleges tagot elhelyezni.2.6. Az oldalsó védőszerkezet alsó élének egyetlen pontja sem lehet a talajtól számítva 550 milliméternél magasabban.2.7. Az aláfutásgáltó felső éle nem lehet 350 milliméternél alacsonyabban a járműnek annál a szerkezeti részénél, amelyet a gumiabroncsok külső felületét (figyelmen kívül hagyva a talaj közelében keletkező kidudorodást) érintő függőleges sík metsz, vagy érint, kivéve a következő eseteket:2.7.1. ahol a 2.7. pont szerinti sík nem metszi a jármű szerkezeti részét, a felső élnek a rakfelülettel azonos szinten, vagy a talajtól mért 950 mm magasságban kell lennie, a kisebb értéket kell számításba venni;2.7.2. ahol a 2.7. pont szerinti sík a járműszerkezetet a talajtól mért 1,3 méternél magasabban metszi, az oldalsó védőszerkezet felső éle legalább 950 mm-rel a talaj szintje felett legyen;2.7.3. konténer vagy leszerelhető felépítmény szállítására tervezett kialakított és nem csupán átalakított különleges járműnél a védőszerkezet felső élének magasságát a 2.7.1. és 2.7.2. pont szerint kell meghatározni, melynek során a konténer vagy a felépítmény a jármű részének tekinthető.2.8. Az oldalsó védőszerkezet alapvetően merev, szilárdan beszerelt (a beszerelés a jármű rendes használatakor fellépő rezgés hatására nem lazulhat meg), és fémből vagy más alkalmas anyagból kell készülnie, kivéve a 2.9. pontban felsorolt eseteket.Az oldalsó védőszerkezett alkalmasnak kell tekinteni, ha képes 1kN vízszintes statikus erőhatásnak ellenállni, amely merőlegesen hat külső felületének bármely pontjára, ha az erőhatás kerek és lapos végű, 220 mm ± 10 mm átmérőjű búvárdugattyún keresztül történik, és az oldalsó védőszerkezet deformálódása a terhelések hatására legfeljebb:- 30 mm a védőszerkezet leghátsó 250 milliméteres szakaszán,- 150 mm a védőszerkezet maradék részén.2.8.1. A fenti követelmények számítás útján ellenőrizhetők.2.9. A járműhöz állandóan rögzített egységek, mint például akkumulátor láda, levegőtartályok, tüzelőanyagtartályok, lámpák, fényszórók, pótkerekek és szerszámos ládák, az oldalsó védőszerkezet részét képezhetik, ha megfelelnek ezen irányelv méretkövetelményeinek. A hézagokra vonatkozóan a 2.2. pontban foglalt követelmények vonatkoznak.2.10. Az oldalsó védőszerkezet nem alkalmazható fék-, levegő- és hidraulika csövek csatlakoztatására.3. A fenti rendelkezésektől eltérően a következő típusú járműveknek csak az alább megadott egyes követelményeket illetően kell az előírásoknak megfelelniük.3.1. A meghosszabbítható pótkocsi akkor felel meg a 2. pont összes követelményének, ha legkisebb hosszúságára van összetolva. Ha a pótkocsi ki van húzva, az oldalsó védőszerkezetek megfelelnek a 2.6., 2.7. és a 2.8. pontnak, illetve a 2.4. vagy a 2.5. pontnak, de nem feltétlenül mindkettőnek. A pótkocsi megnyújtása nem képezhet réseket az oldalsó védőszerkezetek hossza mentén.3.2. A tartálykocsit, amely kizárólag folyékony anyag állandóan rögzített tartályban történő szállítására készült, és a töltéshez vagy ürítéshez szükséges cső- vagy tömlő- csatlakozással van ellátva, úgy kell felszerelni oldalsó védőszerkezettel, hogy az olyan mértékben feleljen meg a 2. pont követelményeinek, amennyire csak a gyakorlati használat megengedi; a követelmények szigorú betartása csak akkor mellőzhető, ha ezt az üzemeltetési követelmények igénylik.3.3. A kitolható lábakkal ellátott és ennek megfelelően tervezett járművön, ahol ezek a lábak a kiegészítő stabilitást nyújtják berakodáskor, kirakodáskor vagy egyéb műveleteknél, az oldalsó védőszerkezeten megengedett olyan rések kialakítása, amelyek lehetővé teszik a lábak kitolását.3.4. Olyan járművön, amelyen a RO-RO szállítás céljaira lekötési pontok vannak, a védőszerkezeten megengedett a rögzítőkötelek átvezetése és meghúzása céljából rések kialakítása.4. Ha a jármű oldalsó kiképzése és/vagy felszerelése olyan, hogy alakja és méretei együttesen teljesítik a 2. pont követelményeit, akkor ez az oldalsó védőszerkezetet helyettesítő oldalsó védelemmel ellátottnak tekinthető.5. EGK-típusjóváhagyási kérelem5.1. Egy jármű oldalsó védelemmel kapcsolatos EGK-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet a jármű gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.5.2. A kérelemhez mellékelni kell az alábbi dokumentumokat 3 példányban, valamint a következő adatokat:5.2.1. leírás a járműről, az 1.4.1. pont szerinti megfelelőség szempontjából, méretezett rajzokkal együtt és/vagy fényképet vagy robbantott ábrákat a jármű oldalairól. A jármű típusának azonosítására szolgáló számokat és/vagy jelzéseket csatolni kell;5.2.2. egy megfelelően részletezett műszaki adatokkal ellátott műszaki leírás az oldalsó védőszerkezet részeiről.5.3. a típus-jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak be kell nyújtani a jóváhagyandó típus szempontjából reprezentatív járművet.6. EGK-típusjóváhagyás6.1. A járműtípushoz egy, a mellékletben bemutatott minta szerinti EGK-típusbizonyítványt kell csatolni.[1] Ezen irányelv nem gátolja a tagállamokat abban, hogy további előírásokat adjanak ki a járművek első kerekei előtti és hátsó kerekei mögötti járműrészekre.[2] HL L 266., 1974.10.2., 4. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PÉLDA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------