title: A Tanács irányelve (1978. október 17.) a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978L0933

Hivatalos Lap L 325 , 20/11/1978 o. 0016 - 0042 finn különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0100  görög különkiadás: fejezet 13 kötet 7 o. 0205  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0100  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0097  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 9 o. 0097

		A Tanács irányelve(1978. október 17.)a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről(78/933/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a műszaki követelmények, amelyeknek a nemzeti jogszabályok alapján a traktoroknak meg kell felelniük, többek között a traktorok világító és fényjelző berendezéseire is vonatkoznak;mivel e követelmények tagállamonként különböznek, szükséges, hogy minden tagállam ugyanazon követelményeket fogadja el, vagy a hatályos szabályain felül, vagy azok helyett különösen azért, hogy lehetővé tegye az EGK-típusjóváhagyási eljárás egységes alkalmazását, amely a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK [3] tanácsi irányelv tárgya, és amelyet minden traktortípusra alkalmazni kell;mivel a világító és fényjelző berendezések gyártására vonatkozó közösségi előírások a későbbiekben egyedi irányelvek tárgyai lesznek;mivel a traktorokra vonatkozó nemzeti jogszabályok összehangolása maga után vonja azt, hogy a tagállamok kölcsönösen elismerik az egyes tagállamokban a közös követelményrendszer alapján elvégzett vizsgálatokat; mivel a rendszer helyes működése érdekében e követelményeket minden tagállamnak azonos időponttól kell alkalmaznia,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikk(1) "Mezőgazdasági vagy erdészeti traktor" az összes kerekes vagy lánctalpas, legalább kéttengelyű gépjármű, amely funkciója lényegében a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amely különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy működtetésére van berendezve, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. Teher vagy utasok szállítására is fel lehet szerelni e járműveket.(2) Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, fúvott gumiabronccsal felszerelt, kéttengelyű traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 25 km/h között van.2. cikkA tagállamok nem tagadhatják meg valamely traktor EGK-típusjóváhagyását, illetve a nemzeti típusjóváhagyást az I. melléklet 1.5.7.–1.5.21. pontjában felsorolt előírt vagy megengedett világító és fényjelző berendezésekre való hivatkozással, ha azokat az I. melléklet előírásai szerint helyezték el.3. cikkA tagállamok nem tagadhatják vagy tilthatják meg a traktorok nyilvántartásba vételét, értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát az I. melléklet 1.5.7.–1.5.21. pontjában felsorolt, előírt vagy megengedett világító és fényjelző berendezésekre való hivatkozással, ha azokat az I. melléklet követelményeinek megfelelően helyezték el.4. cikkAz a tagállam, amelyik az EGK-típusjóváhagyást megadta, megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az I. melléklet 1.1. pontjában meghatározott vonatkozó jellemzők vagy alkatrészek megváltoztatása esetén erről értesülést szerezzen. E tagállam illetékes hatóságai döntik el, hogy a megváltoztatott traktortípusnál szükséges-e újabb vizsgálatokat végezni és új jelentést készíteni. Ha az ilyen vizsgálat azt mutatja, hogy ezen irányelv követelményei nem teljesülnek, a változtatást nem engedélyezik.5. cikkAzon változtatásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a mellékletet a műszaki fejlődéshez hozzáigazítsák, a 74/150/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el.6. cikkEzen irányelv hatálybalépésétől kezdve a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra szerelt, a mezőgazdaságban vagy erdészetben alkalmazott szerszámokon, gépeken vagy pótkocsikon használt világító vagy fényjelző berendezések elektromos csatlakozójára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, l975. május 20-i 75/323/EGK tanácsi irányelvet [4] a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vonatkozásában nem kell alkalmazni.7. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti, és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek az értesítéstől számított 18. hónapon belül megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.8. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, l978. október l7-én.a Tanács részérőlaz elnökK. von Dohnanyi[1] HL C 5., 1975.1.8., 54. o.[2] HL C 47., 1975.2.27., 43. o.[3] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.[4] HL L 147., 1975.6.9., 38. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETVILÁGÍTÓ ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEK ELHELYEZÉSE1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1.1. Traktortípus a világító és fényjelző berendezések elhelyezése szempontjából"Traktortípus a világító és fényjelző berendezések elhelyezése szempontjából": olyan traktorok összessége, amelyek nem térnek el lényegesen egymástól az alábbiak tekintetében:1.1.1. a traktor méretei és külső alakja;1.1.2. a berendezések száma és elhelyezése.A berendezések száma és elhelyezése tekintetében nem minősülnek eltérő típusúnak az olyan traktorok, amelyek eltérnek ugyan az 1.1.1. és 1.1.2. pontban foglaltaktól, de nem olymódon, hogy az alapvető eltérést jelent azon lámpák típusában, számában, elhelyezésében és geometriai láthatóságában, amelyek az adott traktortípus leírásában szerepelnek; illetve az olyan traktorok, amelyekre megengedett kiegészítő lámpák vannak felszerelve, vagy ezek hiányoznak.1.2. Keresztirányú sík"Keresztirányú sík": az a függőleges sík, amely merőleges a traktor hosszirányú középsíkjára.1.3. Terheletlen traktor"Terheletlen traktor": a menetkész traktor a 74/150/EGK irányelv I. mellékletének 2.4. pontjában meghatározottak szerint (adatközlőlap-minta).1.4. Megterhelt traktor"Megterhelt traktor": a traktornak a gyártója által műszakilag megengedett össztömege; a gyártó határozza meg a tengelyek közötti terheléseloszlást is.1.5. Lámpa"Lámpa": olyan berendezés, amely az út megvilágítására (fényszórók) vagy fényjelzésre szolgál. A hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpák és fényvisszaverők is lámpának tekintendők.1.5.1. Egyenértékű lámpa"Egyenértékű lámpák": azok a lámpák, amelyek funkciója azonos, és amelyeket hivatalosan jóváhagytak azon országban, ahol a traktort nyilvántartásba vették; az ilyen lámpáknak eltérő jellemzőik lehetnek azon lámpáktól, amelyekkel a traktor a típusjóváhagyáskor fel volt szerelve, amennyiben azok az e mellékletben foglalt követelményeknek megfelelnek.1.5.2. Független lámpákA "független lámpák": külön lencséjű, külön fényforrású és külön lámpatestű lámpák.1.5.3. Egybeépített lámpák"Egybeépített lámpák": olyan lámpákból állnak, amelyeknek külön lencséik és külön fényforrásaik vannak, de közös a lámpatestük.1.5.4. Kombinált lámpák"Kombinált lámpák": olyan lámpák, amelyeknek külön lencséik, közös fényforrásuk és közös lámpatestük van.1.5.5. Egymásba épített lámpák"Egymásba épített lámpák": olyan lámpák, amelyeknek külön fényforrásuk van (vagy egy fényforrás üzemel eltérő feltételek mellett), továbbá teljesen vagy részlegesen közös a lencséjük, és közös a lámpatestük.1.5.6. Takarható fényszóró"Takarható fényszóró": olyan fényszóró, amely teljesen vagy részlegesen eltakarható, ha nem használják. Ezen állapot mozgatható fedéllel, a fényszóró elmozdításával vagy bármely más, alkalmas módon elérhető. A "süllyeszthető" megnevezés egy olyan takarható lámpát jelent, amely elmozdíthatósága a karosszérián belüli elhelyezését teszi lehetővé.1.5.6.1. Változtatható helyzetű lámpák"Változtatható helyzetű lámpák": olyan, a traktorra felszerelt lámpák, amelyek a traktoron elmozdíthatók és lencséik nem burkolhatók.1.5.7. Távolsági fényszóró"Távolsági fényszóró": olyan lámpa, amely nagy távolságra világítja meg az utat a traktor előtt.1.5.8. Tompított fényszóró"Tompított fényszóró": olyan lámpa, amely úgy világítja meg az utat a traktor előtt, hogy a szembejövő járművek vezetőit és más közlekedőket ne vakítsa el, vagy látásukat ne zavarja.1.5.9. Ködfényszóró"Ködfényszóró": olyan lámpa, amely köd, hóesés, esőzés és porfelhő esetén az útpálya megvilágításának javítására alkalmas.1.5.10. Tolatólámpa"Tolatólámpa": olyan lámpa, amely az út megvilágítására szolgál a traktor mögött, valamint a többi közlekedőt figyelmezteti, amikor a traktor tolat, vagy tolatni készül.1.5.11. Irányjelző lámpa"Irányjelző lámpa": olyan lámpa, amely a többi közlekedőnek jelzi, hogy a vezető irányt akar változtatni jobbra vagy balra.1.5.12. Elakadásjelző lámpa"Elakadásjelző lámpa": olyan berendezés, amely lehetővé teszi a traktor valamennyi irányjelző lámpájának egyidejű működtetését, és felhívja a figyelmet arra, hogy a traktor ideiglenesen veszélyt jelent a többi közlekedő számára.1.5.13. Féklámpa"Féklámpa": olyan lámpa, amely jelzi a többi közlekedőnek – a traktor mögött –, hogy a traktor vezetője működteti az üzemi féket.1.5.14. Hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa"Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa": olyan berendezés, amely megvilágítja azt a helyet, ahol a hátsó rendszámtáblát felszerelték; különböző optikai elemekből állhat.1.5.15. Első helyzetjelző lámpa"Első helyzetjelző lámpa": olyan lámpa, amely elölről nézve jelzi a traktor jelenlétét és szélességét.1.5.16. Hátsó helyzetjelző lámpa"Hátsó helyzetjelző lámpa": olyan lámpa, amely hátulról nézve jelzi a traktor jelenlétét és szélességét.1.5.17. Hátsó helyzetjelző ködlámpa"Hátsó helyzetjelző ködlámpa": olyan lámpa, amely a traktort sűrű ködben hátulról könnyen láthatóvá teszi.1.5.18. Várakozást jelző lámpa"Várakozást jelző lámpa": olyan lámpa, amely felhívja a figyelmet egy álló, vontatmány nélküli traktor jelenlétére lakott területen belül. Ilyen helyzetekben helyettesíti az első és hátsó helyzetjelző lámpákat.1.5.19. Méretjelző lámpa"Méretjelző lámpa": olyan lámpa, amelyet a traktor legkülső széléhez a lehető legközelebb, a tetejére szerelnek fel, hogy világosan jelöljék a traktor teljes szélességét, illetve magasságát. Bizonyos traktorokon ez a jelzés a traktor első és hátsó helyzetjelző lámpáival kiegészítve, nagy méretére való figyelmeztetésre szolgálhat.1.5.20. Fényvisszaverő"Fényvisszaverő": olyan berendezés, amely a traktor jelenlétét jelzi olyan fény visszaverésével, amely nem a traktorhoz kapcsolódó fényforrástól ered, de a megfigyelő a fényforrás közelében van.Ezen irányelv értelmében az alábbiak nem tekintendők fényvisszaverőnek:- fényvisszaverő rendszámtáblák,- más táblák és fényvisszaverő jelzések, amelyeket valamely tagállam előírásai alapján bizonyos járműkategóriákban és bizonyos üzemmódokban kell használni.1.5.2.1. Munkahely-megvilágító lámpa"Munkahely-megvilágító lámpa": olyan berendezés, amely egy munkaterületet vagy munkafolyamatot világít meg.1.6. A lámpa világító felülete1.6.1. A világító berendezések világító felülete"Világító berendezések világító felülete": (1.5.7–1.5.10.) a fénykibocsátó tükör teljes nyílásának merőleges vetülete a keresztirányú síkon. Ha a lámpa üvege (üvegei) a fénykibocsátó tükör teljes nyílásának csak egy részére terjed ki, akkor a kivetítésnek csak ezt a részét kell számításba venni. Tompított fényszóró esetén a világító felületet a sötéten maradó rész határvonalának a lencsén látható vetülete határolja. Ha a fényszóró és az üveg állítható, a középső beállítást kell alkalmazni.1.6.2. A jelzőlámpa világító felülete, kivéve a fényvisszaverőt"Jelzőlámpa világító felülete, kivéve a fényvisszaverőt": (1.5.11–1.5.19.) a lámpa merőleges vetülete a lámpa referenciatengelyére merőleges, a lámpa külső világító felületét függőlegesen érintő síkon; e vetületet a síkban az ernyők burkolatának szélei határolják, a fényerősség intenzitása a referenciatengely irányában a teljes fénykibocsátás 98 %-ára csökkenthető. A világító felület alsó, felső és oldalsó határainak meghatározásához csak függőleges és vízszintes szélű ernyők használhatók.1.6.3. Fényvisszaverők világító felülete"Fényvisszaverők világító felülete": (1.5.20.) a fényvisszaverő felület merőleges vetülete azon a síkon, amely merőleges a referenciatengelyre és olyan síkokkal van határolva, amelyek a fényvisszaverő felületének külső széleivel érintkeznek, valamint párhuzamosak a tengelyével. A világító felület alsó, felső és oldalsó határainak meghatározásához csak függőleges és vízszintes síkokat lehet figyelembe venni.1.6.4. Látható világító felületek"Látható világító felületek": a fénykibocsátó felület egy meghatározott megfigyelési irányra merőleges síkra vetített vetülete. (Lásd 1. függelékben közölt rajzot)1.7. Referenciatengely"Referenciatengely": a fényjelzést jellemző tengely, amelyet a lámpa gyártója határozott meg referenciairányként (H = 0°, V = 0°) a fotometrikus mérésekhez, illetve a lámpa traktoron való elhelyezéséhez.1.8. Referenciapont"Referenciapont": a referenciatengely és a külső fénykibocsátó felület metszéspontja, amelyet a lámpa gyártója határozott meg.1.9. Geometriai láthatóság szögei"Geometriai láthatóság szögei": azok a térszögek, amelyeken belül a lámpa külső fénykibocsátó felületének láthatónak kell lennie. A térszög mezejét az a gömbszegmens határozza meg, amely középpontja egybeesik a lámpa referenciaközéppontjával és a középpontján átmenő sík párhuzamos az útfelülettel. A szegmenseket a referenciatengelyhez viszonyítva kell meghatározni. A β vízszintes szögek a hosszúsági szögek, az α függőleges szögek a szélességi szögek. A geometriai láthatóság szögein belül nem kerülhet olyan akadály a fény útjába, amely gátolja a lámpa külső fénykibocsátó felületének bármelyik részéről a fény terjedését.Ez nem vonatkozik a típusjóváhagyáskor fennálló akadályokra, amennyiben a jóváhagyás elő van írva.1.10. A legkülső élA "legkülső él": a traktor bármely oldalán a traktor középső hosszanti síkjával párhuzamos sík, amely egybeesik a traktor oldalsó külső élével, tekintet nélkül:1.10.1. a gumiabroncsokra a talajjal való érintkezési pontjuk közelében, továbbá a gumiabroncsnyomás-mérő csatlakozására;1.10.2. a kerekekre szerelhető bármely csúszásgátló eszközre;1.10.3. a visszapillantó tükrökre;1.10.4. az oldalsó irányjelző lámpákra, a méretjelző lámpákra, az első és hátsó helyzetjelző lámpákra, valamint a várakozást jelző lámpákra;1.10.5. a vámzárakra, amelyeket a traktorokra tesznek, illetve az azokat rögzítő és védő berendezésekre.1.11. Teljes szélesség"Teljes szélesség": az a távolság, amely az 1.10. pontban meghatározott két függőleges sík között mérhető.1.12. Egyes lámpa"Egyes lámpa": két vagy több lámpa bármely kombinációja – akár egyformák, akár nem –, ha azonos funkciójuk és színük van, továbbá fénykibocsátó együttes felületük egy adott keresztsíkon azon legkisebb téglalapnak a 60 %-át vagy nagyobb részét foglalja el, amely a fent említett lámpák fénykibocsátó felületének a kivetítését határolja; e szabályok típus-jóváhagyási kötelezettség esetén csak akkor érvényesek, ha van olyan kombináció, amelyet önálló lámpaként jóváhagytak.E lehetséges kombináció nem alkalmazható a fényszóróra, a tompított fényszóróra és a ködfényszóróra.1.13. Kettős vagy páros lámpa"Kettős vagy páros lámpa": sáv alakú fénykibocsátó felület, amennyiben szimmetrikusan van elhelyezve a traktor hosszirányú középsíkjához viszonyítva, és egyik oldalon sem áll ki jobban 400 mm-nél a traktor legkülső élétől, de legalább 800 mm hosszú. Ilyen felület megvilágításához legalább két fényforrást kell alkalmazni, olyan közel elhelyezve a fénykibocsátó felület széléhez, amennyire csak lehet. A fénykibocsátó felületet számos egymás mellé helyezett önálló elem is alkothatja, azzal a feltétellel, hogy a különböző önálló fénykibocsátó felületek merőleges síkra való kivetítései legalább 60 %-át foglalják el azon legkisebb téglalap területének, amely körülhatárolja ezen egyéni fénykibocsátó felületek kivetítését.1.14. Két lámpa közötti távolságAz azonos irányba néző "két lámpa közötti távolság": az a távolság, amelyet a merőleges kivetítések között a két világító felület vonatkozó körvonalának irányára merőleges síkban, az 1.6. pontnak megfelelően határoztak meg.1.15. Megengedett lámpa"Megengedett lámpa": olyan lámpa, amely felszerelése a gyártóra van bízva.1.16. Működés-visszajelző"Működés-visszajelző": olyan jelzőberendezés, amely jelzi, hogy valamely üzemelő berendezés jól vagy rosszul működik-e.1.17. Bekapcsolás-visszajelző"Bekapcsolás-visszajelző": olyan berendezés, amely azt mutatja, hogy valamely berendezés be van-e kapcsolva, de azt nem, hogy megfelelően működik-e, vagy sem.2. AZ EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM2.1. Valamely traktortípus EGK-típusjóváhagyásának kérelmezését a világító és fényjelző berendezések elhelyezése tekintetében a traktor gyártójának vagy annak meghatalmazottjának kell benyújtania.2.2. A kérelemhez az alábbiakat kell mellékelni három példányban:2.2.1. a traktortípus leírása az 1.1. pontban meghatározott kritériumoknak megfelelően;2.2.2. a gyártó által előírt világító és fényjelző berendezések felszereléséhez szükséges berendezések jegyzéke. A jegyzék különböző típusú berendezéseket is tartalmazhat az egyes műveletekhez. Minden típust pontosan azonosítani kell (pl. alkatrésztípus-jóváhagyás jele, a gyártó neve és címe stb.). A jegyzék tartalmazhatja az alábbi kiegészítést, minden művelet esetében: "vagy egyenértékű berendezések";2.2.3. az egy egységnek tekintett világító és fényjelző berendezések elrendezési rajzát, amely megmutatja a különböző lámpák elhelyezkedését a traktoron;2.2.4. az egyes különálló lámpák elrendezési rajzát (rajzait), feltüntetve a világító felületeket, az 1.6. pont szerint.2.3. Valamely terheletlen traktort – amelyet felszereltek a 2.2.2. pont szerinti világító és fényjelző berendezésekkel, és amely a jóváhagyandó traktortípus mintája – kell a vizsgáló állomás rendelkezésére bocsátani.2.4. A típusbizonyítványhoz a II. mellékletben megadott dokumentumokat kell mellékelni.3. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK3.1. A világító és fényjelző berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy rendes üzemi körülmények között elviseljék azon rázkódásokat, amelyeknek adott esetben ki lehetnek téve, megőrizve az e mellékletben meghatározott jellemzőket, és lehetővé téve, hogy a traktor teljesítse a mellékletben felsorolt követelményeket. Ki kell zárni a lámpák beállításának nem szándékolt megváltoztatását.3.1.1. A traktorokat fel kell szerelni olyan elektromos csatlakozókkal, amelyek lehetővé teszik a fényjelző rendszer leszerelését. A traktorokat fel kell szerelni olyan dugaszoló aljzattal, amely megfelel az ISO R 1724 (Elektromos csatlakozások 6 vagy 12 V-os elektromos rendszerű járművekhez, pontosabban magán személygépkocsikhoz, könnyű pótkocsikhoz vagy lakókocsikhoz) (1. kiadás, 1970. április) vagy az ISO R 1185 (Elektromos csatlakozások 24 voltos elektromos rendszerű határokon átnyúló árufuvarozásra használt vontató és vontatott járművekhez) (1. kiadás, 1970. március) szabványoknak. Az ISO R 1185 szabvány alkalmazása esetében a 2. érintkező funkciója a hátsó helyzetjelző lámpára, valamint a baloldali méretjelző lámpára szorítkozik.3.2. Az 1.5.7., 1.5.8. és 1.5.9. pontban leírt világító berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy pontos beállításuk könnyen végrehajtható legyen.3.3. Valamennyi fényjelző berendezés esetén a lámpa felszelésekor a referenciatengelynek párhuzamosnak kell lennie az úttesten lévő traktor tartósíkjával és hosszirányú középsíkjával. Mindegyik irányban ± 3°-os tűrés megengedett. Ezenkívül eleget kell tenni a gyártó által megadott minden – a szerelésre vonatkozó – utasításnak.3.4. Külön rendelkezés hiányában, a lámpák beállítását és magasságát terheletlen, sima és sík felületen álló traktoron kell ellenőrizni.3.5. Külön előírások hiányában:3.5.1. a páros lámpákat a traktor hosszirányú középsíkjához képest szimmetrikusan kell elhelyezni;3.5.2. a páros lámpáknak szimmetrikusnak kell lenniük egymáshoz képest a hosszirányú középsíkhoz viszonyítva;3.5.3. a páros lámpáknak ugyanazon kolorimetriai előírásoknak kell megfelelniük;3.5.4. közel azonos fénytani tulajdonságaiknak kell lenniük.3.6. Az aszimmetrikus elrendezésű traktorokon, a 3.5.1. és 3.5.2. pontban foglaltakat a lehetőségekhez képest kell alkalmazni. A követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a két lámpa távolsága a hosszanti középsíktól, továbbá az úttestől azonos.3.7. A különböző rendeltetésű lámpák lehetnek függetlenek, egybeépítettek, illetve kombináltak, vagy egymásba építettek (egy irányba), feltéve hogy minden ilyen lámpa megfelel a rá vonatkozó előírásoknak.3.8. Az úttesttől való legnagyobb magasságot a világító felület legmagasabb pontjától, a legkisebb magasságot pedig annak legalacsonyabb pontjától kell mérni.3.9. Külön követelmények hiányában villogó fényt csak az irányjelző lámpa és az elakadásjelző lámpa adhat.3.10. Előröl piros lámpa, hátulról fehér lámpa a hátrameneti fényszórót vagy a munkahely-megvilágító lámpát kivéve, nem lehet látható.Ezen előírások betartását az alábbi módon kell megvizsgálni:3.10.1. a piros fényű lámpa láthatóságát elölről: a piros fény közvetlenül nem lehet látható, ha a megfigyelő a 1. zónán belül valamely, a traktor előtt 25 m-re található keresztirányú síkban mozog (lásd 2. függelék 1. ábra);3.10.2. a fehér fényű lámpa láthatóságát hátulról: fehér fény közvetlenül nem lehet látható, ha a megfigyelő a 2. zónán belül valamely, a traktor mögött 25 m-re található keresztirányú síkban mozog (lásd 2. függelék 2. ábra).3.10.3. A megfigyelő szeme által áttekinthető 1. és 2. zónát a következő síkok határolják:3.10.3.1. magasság tekintetében: két vízszintes sík, amelyek az úttesttől 1, illetve 2,2 m távolságra vannak;3.10.3.2. szélesség tekintetében: két függőleges sík, amelyek 15°-os szöget zárnak be előre és hátra és a traktor középső síkjához képest, áthaladva azon függőleges síkok érintkezési pontján (pontjain), amelyek párhuzamosak a traktor középső hosszirányú síkjával és határolják a traktor teljes szélességét, széles nyomtáv esetén.Ha több érintkezési pont van, az első rész felől a legtávolabbit kell kiválasztani az 1. zónához és a hátsó rész felől a legtávolabbit a 2. zónához.3.11. Az elektromos csatlakozást úgy kell kialakítani, hogy az első és hátsó helyzetjelző lámpák, a méretjelző lámpák (ha vannak) és a hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa csak egyidejűleg legyen be- és kikapcsolható.3.12. Az elektromos csatlakozást úgy kell kialakítani, hogy a távolsági fényszóró, a tompított fényszóró, valamint a ködfényszórók és hátsó helyzetjelző ködlámpák csak akkor legyenek bekapcsolhatók, ha a 3.1.1. pontban felsorolt lámpák is be vannak kapcsolva. E követelményt azonban nem kell alkalmazni, ha fényjelzést bocsátanak ki azokkal, azaz a tompított fényszóró, illetve a távolsági fényszóró szaggatottan felvillan, vagy e két lámpa rövid időközönként váltva felvillan.3.13. A lámpák vagy fényvisszaverők által kibocsátott fények színei az alábbiak legyenek:- távolsági fényszóró: fehér vagy szelektív sárga,- tompított fényszóró: fehér vagy szelektív sárga,- ködfényszóró: fehér vagy sárga,- tolatólámpa: fehér,- irányjelző lámpa: borostyánsárga,- elakadásjelző lámpa: borostyánsárga,- féklámpa: piros,- hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa: fehér,- első (oldalsó) helyzetjelző lámpa: fehér, szelektív sárga megengedett, ha az első (oldalsó) helyzetjelző lámpa szelektív sárga fényszóró,- hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa: piros,- hátsó helyzetjelző ködlámpa: piros,- várakozást jelző lámpa: elől fehér, hátul piros, illetve sárga, ha az oldalsó helyzetjelző lámpával van egybeépítve,- munkahely-megvilágító lámpa: nincs előírás,- méretjelző lámpa: elől fehér, hátul piros,- hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő: piros.Amíg az EGK-típusjóváhagyáshoz szükséges összes követelmény nem lép hatályba, a távolsági fényszórók, a tompított fényszórók és a ködfényszórók fényének színét a tagállamok határozzák meg.3.14. A bekapcsolás-visszajelzők feladatát a működés-visszajelzők is elláthatják.3.15. Takarható lámpák3.15.1. A lámpák eltakarása tilos, kivéve a távolsági fényszórókat, a tompított fényszórókat és a ködfényszórókat, amelyek használaton kívül eltakarhatók.3.15.2. A fényszóróknak üzemi helyzetben kell maradniuk, ha a 3.15.2.1. pontban foglalt esemény önmagában, vagy a 3.15.2.2-ben leírtakkal együtt következik be.3.15.2.1. A lámpát eltakaró berendezés működtetéséhez szükséges hajtóerő elmarad.3.15.2.2. Nem szándékolt lekapcsolás, zavar, rövidzárlat vagy testzárlat az elektromos áramkörben, meghibásodás a hidraulikus vagy pneumatikus vezetékekben, bowden-huzalokban, mágnestekercsekben vagy egyéb alkatrészekben, amelyek vezérlik, vagy továbbítják a lámpát eltakaró berendezés működtetéséhez szükséges energiát.3.15.3. Az eltakaró berendezés vezérlésében történő meghibásodás esetén a letakart fényszórót üzemi helyzetbe kell tudni állítani szerszám alkalmazása nélkül.3.15.4. A világító berendezéseket üzemi helyzetbe kell tudni állítani és bekapcsolni ugyanazon vezérlőberendezés segítségével, de nem szabad kizárni annak lehetőségét, hogy üzemi helyzetbe hozzák azokat anélkül, hogy bekapcsolnák. Egybeépített távolsági és tompított fényszórók esetében a fent említett vezérlésnek csak a tompított fényszórókat kell működésbe hoznia.3.15.5. A vezetőülésből ne lehessen szándékosan leállítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérnék. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a fényszórók mozgásuk során a többi közlekedőt vakíthatják, akkor megengedett, hogy azok csak az üzemi helyzet elérése után világítsanak.3.15.6. –30 és +50 °C hőmérséklet között a világító berendezéseknek a teljesen nyitott helyzetet a vezérlés indításától számított 3 másodpercen belül el kell érniük.3.16. Változtatható helyzetű lámpák3.16.1. Az 1150 mm-es vagy annál kisebb nyomtávú traktorok esetében az irányjelző lámpák, az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák és a féklámpák helyzete változtatható lehet, feltéve hogy:3.16.1.1. e lámpák láthatók maradnak akkor is, ha helyzetük megváltozik;3.16.1.2. a forgalom által megkövetelt helyzetben rögzíthetők. A rögzítésnek automatikusnak kell lennie.4. EGYEDI KÖVETELMÉNYEK4.1. Távolsági fényszóró4.1.1. FelszerelésMegengedett.4.1.2. SzámKettő vagy négy.4.1.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.1.4. Elhelyezés4.1.4.1. Keresztirányban:A világító felület külső élei semmi esetre sem lehetnek közelebb a traktor legkülső éleihez, mint a tompított fényszóró világító felületének külső élei.4.1.4.2. Magasság:Nincsenek egyedi követelmények.4.1.4.3. Hosszirányban:Olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.4.1.5. Geometriai láthatóságA világító felület láthatóságát – beleértve az olyan területeken való láthatóságot, amelyek az adott megfigyelési irányából nem tűnnek megvilágítottnak – egy olyan kúp alakú téren belül kell biztosítani, amelynek határoló vonalai a világító felület kerületéből indulnak és a fényszóró referenciatengelyével legalább 5°-os szöget zárnak be.4.1.6. IrányítottságElőre.Eltekintve a helyes beállítás fenntartását biztosító berendezésektől, ha két pár fényszóró van felszerelve, egy pár, amely csak fényszóróként működhet, egy a függőlegeshez nagyon közeli tengely körül a kormányzással együtt elfordul.4.1.7. Egybeépíthetőséga tompított fényszóróval és más első lámpákkal.4.1.8. Nem kombinálhatósemmilyen más lámpával.4.1.9. Egymásba építhető4.1.9.1. a tompított fényszóróval, kivéve ha a fényszóró a kormányzással együtt elfordul;4.1.9.2. az első (oldalsó) helyzetjelző lámpával;4.1.9.3. a ködfényszóróval;4.1.9.4. a várakozást jelző lámpával.4.1.10. Elektromos kapcsolás4.1.10.1. A fényszórók vagy egyszerre, vagy páronként kapcsolhatók be. A tompítottról a távolságira való átváltáskor a fényszórók közül legalább egy pár távolsági kapcsolódjon be. A távolságiról a tompítottra való kapcsoláskor az összes távolsági fényszórónak egyszerre ki kell kikapcsolnia.4.1.10.2. A tompított fényszórók a távolsági fényszórók bekapacsolásakor bekapcsolva maradhatnak.4.1.11. Bekapcsolás-visszajelzőKötelező.4.1.12. Egyéb követelmények4.1.12.1. Az egyidejűleg bekapcsolható távolsági fényszórók legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 225000 cd-t.4.1.12.2. A legnagyobb fényerősséget úgy kell számítani, hogy az alkatrésztípus-jóváhagyáskor egyenként mért legnagyobb értékeket összeadjuk, és ezt az értéket kell feltüntetni a vonatkozó típusbizonyítványban.4.2. Tompított fényszórók4.2.1. FelszerelésKötelező.4.2.2. SzámKettő.4.2.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.2.4. Elhelyezés4.2.4.1. Keresztirányban:Nincsenek egyedi követelmények.4.2.4.2. Magasság: a talajszint felett:4.2.4.2.1. ha csak két távolsági fényszóró van:- legfeljebb 500 mm,- legfeljebb 1200 mm.Ezen érték 1500 mm-re növelhető, ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé az 1200 mm-es magasság betartását; figyelembe kell venni a traktor üzemeltetésére és üzemi felszerelésére vonatkozó előírásokat;4.2.4.2.2. ha a traktort első hordozó berendezéssel szerelték, akkor további két tompított fényszóró elhelyezése megengedett a 4.2.4.2.1. pontban említett lámpákon túl, legfeljebb 2800 mm magasságban, ha:- az elektromos kapcsolás olyan, hogy két pár tompított fényszóró egyidejűleg nem kapcsolható be,- a kiegészítő tompított fényszórókat egybeépítették, vagy egymásba építették a kiegészítő első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal.4.2.4.3. Hosszirányban:Olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.4.2.5. Geometriai láthatóságAz 1.9. pontban megadott α és β szögek határozzák meg.α = 15° felfelé és 10° lefelé,β = 45° kifelé és 5° befelé.E mezőn belül a fénykibocsátó felület majdnem teljes egészének láthatónak kell lennie.A lámpa környezetében levő felületek vagy egyéb részek nem okozhatnak olyan mellékhatást, amely a többi közlekedőt zavarhatja.4.2.6. Irányítottság4.2.6.1. A tompított fényszóró helyzete nem változhat a kormányzással együtt.4.2.6.2. Ha a tompított fényszórók magassága 500 mm vagy annál nagyobb, illetve 1200 mm vagy annál kisebb, lehetővé kell tenni a fénysugár süllyesztését 0,5–4,00 % között.4.2.6.3. Ha a tompított fényszórók magassága nagyobb, mint 1200, de nem nagyobb, mint 1500 mm, a 4.2.6.2. pontban meghatározott 4 %-os határt 6 %-ra kell növelni. A 4.2.4.2.2. pont szerinti tompított fényszórókat úgy kell beállítani, hogy a lámpától 15 m-re a megvilágított zónát a megvilágítatlantól elválasztó vízszintes vonal magassága fele akkora legyen, mint a lámpa középpontja és a talaj közti távolság.4.2.7. Egybeépíthetőa távolsági fényszóróval és a többi első lámpával.4.2.8. Nem kombinálhatóegyéb lámpával.4.2.9. Egymásba építhető4.2.9.1. a távolsági fényszóróval, kivéve ha ez a kormányzással együtt elfordul,4.2.9.2. egyéb első lámpával.4.2.10. Elektromos kapcsolásA tompított fényszóróra való átkapcsolással egy időben az összes távolsági fényszórónak ki kell kapcsolnia.A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.4.2.11. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett.4.2.12. Egyéb követelményekA 3.5.2. követelményei nem vonatkoznak a tompított fényszórókra.4.3. Ködfényszóró4.3.1. FelszerelésMegengedett.4.3.2. SzámKettő.4.3.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.3.4. Elhelyezés4.3.4.1. Keresztirányban:Nincsenek egyedi követelmények.4.3.4.2. Magasság:Legalább 250 mm a talajszint felett.A világító felület egyetlen pontja sem lehet magasabban, mint a tompított fényszórók világító felületének legmagasabb pontja.4.3.4.3. Hosszirányban:Olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.4.3.5. Geometriai láthatóságAz 1.9. pontban megadott α és β szögek határozzák meg.α = 5° felfelé és lefelé,β = 15° kifelé és 5° befelé.4.3.6. IrányítottságA ködfényszórók helyzete nem változhat a kormányzással együtt.Előre kell világítaniuk anélkül, hogy a szembejövő vezetőket és más közlekedőket túlságosan elvakítaná, vagy zavarná.4.3.7. Egybeépíthetőmás első lámpákkal.4.3.8. Nem kombinálhatóegyéb első lámpákkal.4.3.9. Egymásba építhető4.3.9.1. négy távolsági fényszóró esetén a fényszórók közül azokkal, amelyek nem fordulnak együtt a kormányzással;4.3.9.2. az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal;4.3.9.3. a várakozást jelző lámpával.4.3.10. Elektromos kapcsolásA ködlámpa be- és kikapcsolható legyen függetlenül a távolsági fényszóróktól, illetve a tompított fényszóróktól.4.3.11. Bekapcsolás-visszajelzőMegengedett.4.4. Tolatólámpák4.4.1. FelszerelésMegengedett.4.4.2. SzámEgy vagy kettő.4.4.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.4.4. Elhelyezés4.4.4.1. Keresztirányban:Nincsenek egyedi követelmények.4.4.4.2. Magasság:Nem kevesebb, mint 250 mm és nem több, mint 1200 mm a talajszint felett.4.4.3. HossziránybanA traktor hátulján.4.4.5. Geometriai láthatóságAz 1.9. pontban megadott α és β szögek határozzák meg.α = 15° felfelé és 5° lefelé,β = 45° jobbra és balra, ha csak egy tolatólámpa van,β = 45° kifelé és 30° befelé, ha két tolatólámpa van.4.4.6. IrányítottságHátrafelé.4.4.7. Egybeépíthetőbármely más hátsó lámpával.4.4.8. Nem kombinálhatómás lámpákkal.4.4.9. Nem építhető egymásbamás lámpákkal.4.4.10. Elektromos kapcsolásCsak akkor kapcsolhat be, ha a hátrameneti sebességfokozat be van kapcsolva, és ha a motor indítását vagy leállítását vezérlő berendezés olyan helyzetben van, hogy a motor működése lehetséges.Nem kapcsolható be, és nem maradhat égve, ha a fenti feltételek közül valamelyik nem teljesül.4.4.11. VisszajelzésMegengedett.4.5. Irányjelző lámpák4.5.1. Felsszerelés (lásd 3. függelék):Kötelező. Az irányjelzők típusai kategóriákba soroltak (1., 2. és 5.), amelyek felszerelése valamely traktoron bizonyos fajta elrendezést (A-tól D-ig) eredményez.Az A elrendezés csak olyan traktorokon megengedett, ahol a teljes hosszúság nem haladja meg a 4,6 m-t, valamint akkor, ha a világító felületek külső élei közti távolság nem nagyobb, mint 1,6 m.A B, C és D elrendezések valamennyi traktorra alkalmazhatók.4.5.2. SzámA berendezések száma annyi legyen, hogy jelzéseik megfeleljenek a 4.5.3. pontban leírt elrendezések egyikének.4.5.3. Elrendezés (lásd 3. függelék)A - Két első irányjelző lámpa (1. kategória),- Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).E lámpák függetlenek, egybeépítettek vagy kombináltak lehetnek.B - Két első irányjelző lámpa (1. kategória),- Két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória),- Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).Az első és a kiegészítő oldalsó helyzetjelző lámpák függetlenek, egybeépítettek vagy kombináltak lehetnek.C - Két első irányjelző lámpa (1. kategória),- Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória),- Két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória).D - Két első irányjelző lámpa (1. kategória),- Két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).4.5.4. Elhelyezés4.5.4.1. Keresztirányban:A világító felületnek az a széle, amelyik a legtávolabb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől.A két világító felület belső élei közti távolság nem lehet kevesebb, mint 500 mm.Ahol a függőleges távolság a hátsó irányjelző lámpa és a megfelelő hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa között nem több mint 300 mm, ott a távolság a traktor legkülső széle és a hátsó irányjelző lámpa külső széle között nem haladhatja meg 50 mm-nél nagyobb mértékben a traktor legkülső széle és a megfelelő hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa legkülső éle közti távolságot.Az első irányjelző lámpák világító felülete nem lehet 40 mm-nél kisebb távolságra a tompított fényszórók vagy a ködfényszórók – ha vannak ilyenek – világító felületétől. Kisebb távolság is megengedett akkor, ha az irányjelző lámpák referenciatengelyében a világítás fényerőssége legalább 400 cd.4.5.4.2. Magasság:a talajszint felett:- legalább 500 mm az irányjelző lámpáknál az 5. kategóriában,- legalább 400 mm az irányjelző lámpáknál az 1. és 2. kategóriákban,- legfeljebb 1900 mm az összes kategóriában.Ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé e legnagyobb érték betartását, akkor a világító felület legmagasabb pontja 2300 mm lehet az 5. kategóriában és az 1. és 2. kategóriában A elrendezés esetén, illetve az 1. kategóriában a B elrendezésnél, 2100 mm lehet az 1. és 2. kategóriákban egyéb elrendezések esetén.4.5.4.3. Hosszirányban:A távolság az oldalsó irányjelző lámpa (B és C elrendezés) világító felületének referenciaközéppontja és a között az összekötő sík között, amely a traktor teljes hosszának az elejét határolja, nem haladhatja meg az 1800 mm-t. Ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé a láthatóság minimális szögeinek betartását, akkor e távolság 2600 mm-ig növelhető.4.5.5. Geometriai láthatóságVízszintes szögek (lásd 3. függelék)Függőleges szögek:A vízszintes felett és alatt 15°. A függőleges szög a vízszintes alatt 10°-ig csökkenthető a kiegészítő oldalsó villogó irányjelző lámpák B és C elrendezése esetében, ha a magasságuk kisebb, mint 1500 mm. Ugyanez vonatkozik az 1. kategóriájú B és D elrendezésű irányjelző lámpákra.4.5.6. IrányítottságHa a gyártó külön előírásokat határozott meg, akkor azt kell figyelembe venni.4.5.7. Egybeépíthetőegy vagy több lámpával, amelyek nem lehetnek rejtettek.4.5.8. Nem kombinálhatómás lámpával, mint ami a 4.5.3. pontban van megadva.4.5.9. Egymásba építhetőa várakozást jelző lámpával, de kizárólag az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpák esetén.4.5.10. Elektromos kapcsolásAz irányjelző lámpák más lámpáktól függetlenül legyenek kapcsolhatók. A traktor ugyanazon oldalán elhelyezett minden irányjelző lámpát ugyanazon kapcsolóval lehessen be- és kikapcsolni, és azoknak azonos ütemben kell villogniuk.4.5.11. Működés-visszajelzőMinden olyan irányjelző lámpa esetén kötelező, amely a vezető által közvetlenül nem látható. Lehet optikai, hangjelző vagy mindkettő.Ha optikai, akkor olyan villogó fény legyen, amely valamely irányjelző lámpa meghibásodása esetén – a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpák kivételével – kialszik, vagy folyamatosan ég villogás nélkül, vagy határozottan eltérő ütemben jelez. Ha az ellenőrző készülék csak hangjelző, jól hallható hangot kell adnia és meghibásodáskor a frekvenciáját észrevehetően meg kell változtatnia.Ha valamely traktor pótkocsi vontatására alkalmas, akkor különleges optikai működés-visszajelzővel kell ellátni a pótkocsi irányjelző lámpájának visszajelzéséhez, kivéve ha a vontató jármű működés-visszajelzője a járműszerelvény bármely irányjelző lámpájának meghibásodását jelzi.4.5.12. Egyéb követelményekA fény villogó fény legyen, a felvillanások száma 90 ± 30 percenként.A fényjelző vezérlésének működésbe lépését legfeljebb egy másodpercen belül kövesse a fény felvillanása és legfeljebb másfél másodpercen belül az első kialvása.Ha pótkocsi vontatása engedélyezett, a traktoron lévő irányjelző lámpák vezérlésének működtetnie kell a pótkocsi irányjelző lámpáját is.Ha valamely irányjelző lámpa meghibásodik – a rövidzárlatot kivéve –, akkor a többi lámpának tovább kell villognia, de megengedett az előírttól eltérő frekvencia.4.6. Elakadásjelző4.6.1. | Felszerelés Kötelező. |4.6.2. | Szám | a 4.5. pontnak megfelelően |4.6.3. | Elrendezés |4.6.4. | Elhelyezés |4.6.4.1. | Keresztirányban |4.6.4.2. | Magasság |4.6.4.3. | Hosszirányban |4.6.5. | Geometriai láthatóság |4.6.6. | Irányítottság |4.6.7. | Egybeépíthetőség |4.6.8. | Kombinálhatóság |4.6.9. | Egymásba építhetőség |4.6.10. | Elektromos kapcsolás A jelzést külön vezérlés működteti, amelynek biztosítania kell, hogy az összes irányjelző lámpa egy ütemben jelezzen. |4.6.11. | Bekapcsolás-visszajelző Kötelező. Villogó figyelmeztető fény, amely a 4.5.11. pontban leírt működés-visszajelzővel összekapcsolva is működhet. |4.6.12. | Egyéb követelmények A 4.5.12. pontban leírtak szerint. Ha valamely traktor pótkocsi vontatására alkalmas, az elakadásjelző vezérlőjének a pótkocsi irányjelző lámpáit is működtetnie kell. Az elakadásjelzőnek akkor is működnie kell, ha a motort indító vagy leállító berendezés olyan állásban van, amelyben a motor nem indítható. |4.7. Féklámpák4.7.1. FelszerelésMegengedett.4.7.2. SzámKettő.4.7.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.7.4. Elhelyezés4.7.4.1. Keresztirányban:Legalább 500 mm-re egymástól. E távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kisebb, mint 1400 mm.4.7.4.2. Magasság:A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1900 mm, illetve legfeljebb 2100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé az 1900 mm betartását.4.7.4.3. Hosszirányban:A traktor hátsó részén.4.7.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög:45° kifelé és befelé.Függőleges szög:15° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 10°-ra csökkenthető, ha a lámpák kevesebb, mint 1500 mm-re vannak a talajszint felett, illetve 5°-ra, ha lámpák kevesebb, mint 750 mm-re vannak a talajszint felett.4.7.6. Irányítottsága vontató hátsó része irányába.4.7.7. Egybeépíthetőegy vagy több más hátsó helyzetjelző lámpával.4.7.8. Nem kombinálhatómásik lámpával.4.7.9. Egymásba építhetőa hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával vagy a várakozást jelző lámpával.4.7.10. Elektromos kapcsolásBe kell kapcsolódniuk, ha az üzemi féket működtetik.4.7.11. Működés-visszajelzőMegengedett. Ha van, akkor nem villogó figyelmeztető fényt kell kibocsátania a féklámpák hibás működése esetén.4.7.12. Egyéb követelményekA féklámpák fényerősségének kifejezetten nagyobbnak kell lennie, mint a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáké.4.8. Hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpa4.8.1. | Felszerelés Kötelező. |4.8.2. | Szám | Olyan, hogy a berendezés meg tudja világítani a rendszámtábla helyét. |4.8.3. | Elrendezés |4.8.4. | Elhelyezés |4.8.4.1. | Keresztirányban |4.8.4.2. | Magasság |4.8.4.3 | Hosszirányban |4.8.5. | Geometriai láthatóság |4.8.6. | Irányítottság |4.8.7. | Egybeépíthető egy vagy több hátsó lámpával. |4.8.8. | Kombinálható a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával. |4.8.9. | Nem építhető egymásba más lámpával. |4.8.10. | Elektromos kapcsolás A berendezések csak a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával együtt világíthatnak. |4.8.11. | Bekapcsolás-visszajelző Megengedett. Ha van, akkor az első és hátsó helyzetjelző lámpa visszajelzője működteti. |4.9. Első (oldalsó) helyzetjelző lámpák4.9.1. FelszerelésKötelező.4.9.2. SzámKettő vagy négy (lásd 4.2.4.2.2.).4.9.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.9.4. Elhelyezés4.9.4.1. Keresztirányban:A világító felületnek az a pontja, amely a legmesszebb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor oldalának legkülső szélétől.A két világító felület legbelső élei közötti távolság nem lehet 500 mm-nél kisebb.4.9.4.2. Magasság:A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1900 mm, illetve legfeljebb 2100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé az 1900 mm betartását.4.9.4.3. Hosszirányban:Nincsenek külön előírások feltéve, hogy a lámpák előre irányulnak és geometriai láthatóságuk szöge megfelel a következő rendelkezéseknek.4.9.5. Geometriai láthatóságVízszintes szögA két első (oldalsó) helyzetjelző lámpánál: 10° befelé és 80° kifelé. A 10°-os szög befelé 5°-ra csökkenthető, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a 10°-os szög betartását. Olyan traktorok esetén, amelyeknél a teljes szélesség nem haladja meg az 1400 mm-t, ez a szög 3°-ra csökkenthető, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé a 10°-os szög betartását.Függőleges szögA vízszintes felett és alatt 15°. A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető, ha a lámpa magassága a talajszint felett kisebb, mint 1500 mm, illetve 5°-ra ha a magassága kisebb, mint 750 mm.4.9.6. IrányítottságElőre.4.9.7. Egybeépíthetőbármely más első lámpával.4.9.8. Nem kombinálhatómás lámpával.4.9.9. Egymásba építhetőbármely más első lámpával.4.9.10. Elektromos kapcsolásNincsenek egyedi követelmények.4.9.11. VisszajelzőKötelező. Nem lehet villogó fényű. Nem kötelező azonban akkor, ha a műszerfal megvilágítása csak az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal egyidejűleg kapcsolható be.4.10. Hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák4.10.1. FelszerelésKötelező.4.10.2. SzámKettő.4.10.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.10.4. Elhelyezés4.10.4.1. Keresztirányban:A világító felületnek az a pontja, amely a legtávolabb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől.A távolság a két világító felület belső széle között nem lehet 500 mm-nél kisebb. E távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kisebb, mint 1400 mm.4.10.4.2. Magasság:A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1900 mm, illetve legfeljebb 2100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé az 1900 mm betartását.4.10.4.3. Hosszirányban:A traktor hátsó részén.4.10.5. Geometriai láthatóságVízszintes szögA két hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpánál:- vagy 45° befelé és 80° kifelé,- vagy 80° befelé és 45° kifelé.Függőleges szög15° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 10°-ra csökkenthető, ha a lámpák kevesebb, mint 1500 mm-re vannak a talajszint felett, illetve 5°-ra, ha lámpák kevesebb, mint 750 mm-re vannak a talajszint felett.4.10.6. IrányítottságHátrafelé.4.10.7. Egybeépíthetőbármely más hátsó lámpával.4.10.8. Kombinálhatóa hátsó rendszámtábla-megvilágító lámpával.4.10.9. Egymásba építhetőa féklámpával, a hátsó helyzetjelző ködlámpával vagy a várakozást jelző lámpával.4.10.10. Elektromos kapcsolásNincsenek egyedi követelmények.4.10.11. Bekapcsolás-visszajelzőKötelező. Az első helyzetjelző (oldalsó) lámpák bekapcsolás-viszajelzőjével kell kombinálni.4.11. Hátsó helyzetjelző ködlámpa4.11.1. FelszerelésMegengedett.4.11.2. SzámEgy vagy kettő.4.11.3. ElrendezésÚgy, hogy a geometriai láthatóság feltételeit teljesítse.4.11.4. Elhelyezés4.11.4.1. Keresztirányban:Ha csak egy hátsó ködlámpa van, akkor az a traktor hosszirányú középsíkjának az adott országban érvényes forgalmi iránnyal ellentétes oldalán legyen.Minden esetben a hátsó ködlámpa és a féklámpa közötti távolságnak 100 mm-nél nagyobbnak kell lennie.4.11.4.2. Magasság:A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1900 mm, illetve legfeljebb 2100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé az 1900 mm betartását.4.11.4.3. Hosszirányban:A traktor hátsó részén.4.11.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög:25° befelé és kifelé.Függőleges szög:5° a vízszintes alatt és felett.4.11.6. IrányítottságHátrafelé.4.11.7. Egybeépíthetőbármely más hátsó lámpával.4.11.8. Nem kombinálhatómás lámpákkal.4.11.9. Egymásba építhetőa hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal vagy a várakozást jelző lámpával.4.11.10. Elektromos kapcsolásA hátsó ködlámpát csak akkor lehet bekapcsolni, ha a tompított fényszórók vagy a ködfényszórók be vannak kapcsolva.Ha vannak ködfényszórók, akkor a hátsó ködlámpák a ködfényszóróktól függetlenül legyenek kikapcsolhatók.4.11.11. Bekapcsolás-visszajelzőKötelező. Független, állandó fényerejű figyelmeztető fény.4.12. Várakozást jelző lámpa4.12.1. FelszerelésMegengedett.4.12.2. SzámAz elrendezéstől függő.4.12.3. Elrendezés- vagy két első lámpa és két hátsó lámpa,- vagy egy-egy lámpa mindkét oldalon.4.12.4. Elhelyezés4.12.4.1. Keresztirányban:A világító felületnek a traktor hosszirányú középsíkjától számított legkülső széle nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől. Továbbá egy pár lámpa esetén a lámpákat a traktor oldalán kell elhelyezni.4.12.4.2. Magasság:A talajszint felett: legalább 400 mm, legfeljebb 1900 mm, illetve legfeljebb 2100 mm, ha a felépítmény kialakítása nem teszi lehetővé az 1900 mm betartását.4.12.4.3. Hosszirányban:Nincsenek egyedi követelmények.4.12.5. Geometriai láthatóságVízszintes szög45° kifelé, a traktor első és hátsó része felé.Függőleges szög15° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 10°-ra csökkenthető, ha a lámpák kevesebb, mint 1500 mm-re vannak a talajszint felett, illetve 5°-ra, ha lámpák kevesebb, mint 750 mm-re vannak a talajszint felett.4.12.6. IrányítottságÚgy, hogy a geometriai láthatóság feltételeit a lámpák előre és hátra is teljesítsék.4.12.7. Egybeépíthetőbármely más lámpával.4.12.8. Nem kombinálhatómás lámpával.4.12.9. Egymásba építhető- elől: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a tompított fényszóróval, a távolsági fényszóróval és a ködfényszórókkal,- hátul: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a féklámpákkal és a hátsó ködlámpákkal,- az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpákkal.4.12.10. Elektromos kapcsolásA kapcsolásnak olyannak kell lennie, hogy a várakozást jelző lámpák a traktornak ugyanazon az oldalán világítsanak az egyéb lámpák bekapcsolásától függetlenül.4.12.11. VisszajelzőMegengedett. Ha van, akkor ne legyen összetéveszthető a helyzetjelző (oldalsó) lámpák visszajelzőjével.4.12.12. Egyéb követelményekA lámpa működtethető a traktor ugyanazon oldalán lévő első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával egyidejűleg.4.13. Méretjelző lámpák4.13.1. | Felszerelés Megengedett a 2,1 m- t meghaladó szélességű traktorokon. Az összes többi traktoron tilos. |4.13.2. | Szám Elölről és hátulról nézve is kettő-kettő legyen látható. |4.13.3. | Elrendezés Nincsenek egyedi követelmények. |4.13.4. | Elhelyezés |4.13.4.1. | Keresztirányban: A lehető legközelebb legyen a traktor legkülső széléhez. |4.13.4.2. | Magasság: A lehető legmagasabban a szélességre és a lámpák szimmetrikus elhelyezésére vonatkozó elhelyezési követelményeknek megfelelően. |4.13.4.3. | Hosszirányban: Nincsenek egyedi követelmények. |4.13.5. | Geometriai láthatóság Vízszintes szög 80° kifelé. Függőleges szög 5° a vízszintes felett és 20° alatta. |4.13.6. | Irányítottság Úgy, hogy a geometriai láthatóság feltételeit a lámpák előre és hátra is teljesítsék. |4.13.7. | Nem építhető egybe | más lámpákkal a 4.2.4.2.2. pontban foglalt esetet kivéve |4.13.8. | Nem kombinálható |4.13.9. | Nem építhető egymásba |4.13.10. | Elektromos kapcsolás Nincsenek egyedi követelmények. |4.13.11. | Visszajelző Megengedett. |4.13.12. | Egyéb követelmények Az összes többi feltétel teljesítése mellett, ha a lámpák elölről és hátulról is láthatók, és a traktor ugyanazon oldalán vannak, egy berendezésben is elhelyezhetők. A méretjelző lámpa elhelyezése a megfelelő helyzetjelző (oldalsó) lámpához képest olyan legyen, hogy a két lámpa világító felületeinek legközelebb eső pontjai egy függőleges síkra való kivetítését tekintve ne legyenek 200 mm-nél kisebb távolságban |4.14. Hátsó nem háromszög alakú fényvisszaverő4.14.1. FelszerelésKötelező.4.14.2. SzámKettő vagy négy (lásd 4.14.5.2.).4.14.3. ElrendezésNincsenek egyedi követelmények.4.14.4. Helyzet4.14.4.1. Keresztirányban:A világító felületnek az a pontja, amely a legtávolabb van a traktor hosszirányú középsíkjától, nem lehet távolabb 400 mm-nél a traktor legkülső szélétől.A távolság a fényvisszaverők belső élei között legalább 600 mm legyen. Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a traktor teljes szélessége kisebb, mint 1300 mm.4.14.4.2. Magasság:A talajszint felett legalább 400 mm és legfeljebb 900 mm. A felső határ 1200 mm-re növelhető, ha a 900 mm-es magasság csak olyan rögzítő berendezések használatával tartható, amelyek könnyen megrongálódhatnak, vagy elhajolhatnak.4.14.4.3. Hosszirányban:Nincsenek egyedi követelmények.4.14.5. Geometriai láthatóság4.14.5.1. Vízszintes szög:30° befelé és kifelé.Függőleges szög:15° a vízszintes felett és alatt. A függőleges szög a vízszintes alatt 5°-ra csökkenthető, ha a lámpa magassága kisebb, mint 750 mm.4.14.5.2. Ha nem lehetséges a fentiekben közölt elhelyezési és láthatósági követelmények betartása, négy fényvisszaverőt kell felszerelni, az alábbi felszerelési előírások szerint:4.14.5.2.1. Két fényvisszaverőt a talajszint felett legfeljebb 900 mm-re kell elhelyezni. A belső éleik egymástó1 legalább 400 mm-re legyenek és a vízszintes felett 15°-os függőleges láthatósági szöget zárjanak be.4.14.5.2.2. A másik kettőnek legfeljebb 2100 mm-re kell lennie a talajszint felett, és meg kell felelnie a 4.14.4.1. és 4.14.5.1. pontban leírt követelményeknek.4.14.6. IrányítottságHátrafelé.4.14.7. Egybeépíthetőbármely lámpával.4.14.8. Egyéb követelményekA fényvisszaverő világító felületének lehet közös része bármely más hátsó lámpával.4.15. Munkahely-megvilágító lámpa4.15.1. | Felszerelés Megengedett. |4.15.2. | Szám Nincsenek egyedi követelmények. |4.15.3. | Elrendezés | Nincs külön előírás |4.15.4. | Elhelyezés |4.15.4.1. | Keresztirányban |4.15.4.2. | Magasság |4.15.4.3. | Hosszirányban |4.15.5. | Geometriai láthatóság |4.15.6. | Irányítottság |4.15.7. | Nem építhető egybe | más lámpával |4.15.8. | Nem kombinálható |4.15.9. | Nem építhető egymásba |4.15.10. | Elektromos kapcsolás E lámpának minden más lámpától függetlenül bekapcsolhatónak kell lennie, de nem feladata az út megvilágítása és nem szolgálhat jelzőeszközként a közlekedésben |4.15.11. | Visszajelző Megengedett. |5. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG5.1. Minden egyes sorozatban gyártott traktornak meg kell felelnie a típusjóváhagyással rendelkező traktortípusok világító és fényjelző berendezéseinek felszerelése, és azok jellemzői tekintetében az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMINTA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Bizottság 97/6/EK irányelve (1997. január 30.) a takarmány-adalékanyagokról szóló 70/524/EGK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0006

Hivatalos Lap L 035 , 05/02/1997 o. 0011 - 0013

		A Bizottság 97/6/EK irányelve(1997. január 30.)a takarmány-adalékanyagokról szóló 70/524/EGK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 96/66/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a takarmány-adalékanyagokról szóló, 1970. november 23-i 70/524/EGK irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,mivel a 70/524/EGK irányelv 11. cikke szerint a tagállam, amely a szóban forgó rendelkezések elfogadása után felmerülő új adatok vagy meglévő adatok újraértékelése alapján részletezett indokokkal rendelkezik annak megállapításához, hogy az I. mellékletben felsorolt adalékanyagok valamelyikének felhasználása az állatok vagy emberek egészségére, illetve a környezetre veszélyt jelent, ideiglenesen felfüggesztheti az adott adalékanyag használatának engedélyezését;mivel Dánia és Németország az avoparcin antibiotikum állati takarmányban való felhasználását 1995. május 20-án, illetve 1996. január 19-én területükön megtiltották; mivel a 70/524/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban e két tagállam mindegyike értesítette a többi tagállamot és a Bizottságot döntése részletes érvekkel alátámasztott indokairól; mivel ezen adatokat Dánia 1995. május 20-án és július 13-án, Németország 1996. március 5-én adta át;mivel Dánia és Németország azzal érvelve, hogy ez a glükopeptid antibiotikum az állatoknak adott takarmányon keresztül rezisztenciát vált ki a humán gyógyászatban használt glükopeptidekkel szemben, olyan álláspontot képviselnek, hogy az avoparcin veszélyt jelent az emberi egészségre; mivel véleményük szerint ez a rezisztencia-átvitel korlátozhatja egy olyan nagyobb antibiotikum-csoport hatásosságát, amelyet kizárólag embereknél előforduló súlyos fertőzések kezelésére és megelőzésére tartanak fenn, és következésképpen nem teljesül a 70/524/EGK irányelv által az adalékanyagok felhasználásának engedélyezéséhez előírt feltételek egyike;mivel a Bizottság konzultált a takarmányozási tudományos bizottsággal; mivel a helyzet gondos tanulmányozása után a fenti bizottság 1996. május 21-én kinyilvánított véleményében arra a következtetésre jutott, hogy miután döntő fontosságú elemek hiányoznak az állati eredetű glükopeptid-rezisztens organizmusok (enterococcus baktériumok) vagy génjeik humán betegségekben játszott szerepével kapcsolatos okok és hatások megállapításához, nem szükséges a glükopeptidek felhasználását kizárólag a humán gyógyszerezésre fenntartani; mivel azonban a Bizottság elfogadja, hogy a Dániától és Németországtól kapott jelentések komoly kérdéseket vetnek fel, és kijelenti, hogy azonnal javasolná az avoparcin takarmány-adalékanyagként való alkalmazásának felülvizsgálatát, ha kimutatnák, hogy a rezisztencia állatról emberre való átvitele lehetséges; mivel továbbá a Bizottság elővigyázatossági intézkedésként azt javasolja, hogy mindaddig ne engedélyezzenek további olyan glükopeptideket, amelyek antibiotikus hatásukat az avoparcinéval azonos helyen és mechanizmussal fejtik ki, amíg a Bizottság a még elvégzendő kutatások eredményeit kielégítőnek nem találja;mivel, miközben a rendelkezésre álló adatok nem elégségesek a Németország és Dánia által felvetett rezisztencia-átvitelben rejlő veszély bizonyító erejű megállapításához, a meglévő bizonyítékok alapján, további tudományos adatok hiányában, a kockázatot nem lehet teljes bizonyossággal kizárni;mivel fel kellene vállalni különböző olyan vizsgálatokat, amelyek kifejezetten az adalékanyagok takarmányban való felhasználása által kiváltott és emberre átvitt esetleges antibiotikum-rezisztencia problémájára irányulnak; mivel igen gyorsan ki kellene alakítani egy olyan felügyeleti programot, amely a mikroba-rezisztenciát vizsgálja olyan állatoknál, amelyek antibiotikumot kapnak;mivel ilyen bizonytalan körülmények közt helyesebb különleges óvatosságot tanúsítani, és nem szabad kockáztatni, hogy egyes, a humán gyógyszerezésben nélkülözhetetlen glükopeptidek – pl. vancomicin – hatékonysága csökkenjen;mivel az avoparcin felhasználásának betiltását úgy kell tekinteni, mint ideiglenes védőintézkedést, amelyet felül lehet majd vizsgálni, ha az elvégzendő vizsgálatok és a létrehozandó felügyeleti program fényében eloszlanak az avoparcin adalékanyagként való alkalmazása körüli kétségek;mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 70/524/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.2. cikkA Bizottság 1998. december 31. előtt felülvizsgálja ezen irányelv rendelkezéseit az alábbiak által adott eredmények alapján:- a különféle vizsgálatok, amelyek antibiotikumok, különösen glükopeptidek alkalmazása miatt kifejlődő rezisztenciával foglalkoznak, és- elsősorban az érintett adalékanyag forgalomba hozataláért felelős személyek által működtetett mikroba-rezisztencia felügyeleti program olyan állatoknál, amelyek antibiotikumot kapnak.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv mellékletének 1997. április 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. január 30-án.a Bizottság részérőlFranz Fischlera Bizottság tagja[1] HL L 272., 1996.10.25., 32. o.[2] HL L 270., 1970.12.14., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 70/524/EGK irányelv I. mellékletének A. "Antibiotikumok" részéből az E715 "avoparcin" címszót minden rávonatkozó jellemzőjével (vegyi képlet, leírás, állatfaj vagy -kategória, maximális életkor, legkisebb megengedhető tartalom, legnagyobb megengedhető tartalom, egyéb rendelkezések) el kell hagyni.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2008/94/EK irányelve ( 2008. október 22. ) a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               28.10.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 283/36

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/94/EK IRÁNYELVE

   (2008. október 22.)
   a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről
   (kodifikált változat)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 137. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről szóló, 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

               (2)

               A munkavállalók alapvető szociális jogairól 1989. december 9-én elfogadott közösségi charta 7. pontja értelmében a belső piac megvalósulásának a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javulását kell eredményeznie az Európai Közösségben, és ennek a javulásnak szükség esetén ki kell terjednie a foglalkoztatási rendelkezések egyes olyan elemeinek kidolgozására, mint a csoportos létszámleépítés és a csőd esetén alkalmazandó eljárások.

               (3)

               A munkáltató fizetésképtelensége esetén szükséges a munkavállalók védelméről rendelkezni és számukra egy minimális szintű védelmet biztosítani, különösen a fennálló követelések kifizetésének biztosítása érdekében, mindeközben figyelembe véve a Közösségen belüli kiegyensúlyozott gazdasági és szociális fejlődés szükségességét. E célból a tagállamok kötelesek egy olyan intézetet létrehozni, amely szavatolja az érintett munkavállalók fennálló követeléseinek teljesítését.

               (4)

               Az érintett munkavállalók méltányos védelmének biztosítása érdekében a fizetésképtelenség fogalmát a tagállamokban kialakult jogalkotási irányzatok figyelembevételével kell meghatározni, és ez a fogalom magában foglalja a felszámoláson kívüli egyéb, a fizetésképtelenséggel kapcsolatos eljárásokat is. Ezzel összefüggésben, a garanciaintézet felelősségének meghatározása érdekében a tagállamok megállapítják, hogy amennyiben a fizetésképtelenség többféle fizetésképtelenségi eljárást eredményez, azokat egyetlen fizetésképtelenségi eljárás keretében kezeljék.

               (5)

               Biztosítani kell, hogy az Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezeteinek Szövetsége (UNICE), az Állami Vállalatok Európai Központja (CEEP) és az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK irányelvben (5), az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvben (6), valamint a határozott idejű vagy munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyban álló munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének javítását elősegítő intézkedések kiegészítéséről szóló, 1991. június 25-i 91/383/EGK tanácsi irányelv (7) hatálya alá tartozó munkavállalókat ne zárják ki ennek az irányelvnek a hatálya alól.

               (6)

               A több tagállamban tevékenykedő vállalkozások fizetésképtelensége esetében és a munkavállalók jogainak az Európai Közösségek Bírósága joggyakorlatával összhangban való megerősítése érdekében a munkavállalók jogbiztonságának szavatolására olyan rendelkezéseket kell bevezetni, amelyek egyértelműen meghatározzák, hogy melyik intézet felelős ilyen esetekben a követelések kifizetéséért, továbbá a tagállamok illetékes közigazgatási hatóságai közötti együttműködés céljaként a munkavállalók fennálló követeléseinek mielőbbi rendezését határozza meg. Biztosítani kell továbbá a vonatkozó intézkedések megfelelő végrehajtását a tagállamok illetékes közigazgatási hatóságai közötti együttműködésről szóló rendelkezés meghozatalával.

               (7)

               A tagállamok korlátozhatják a garanciaintézetek felelősségét, amennyiben ez összeegyeztethető az irányelv szociális céljával, és figyelembe veszi a követelések különböző szintjeit.

               (8)

               A fizetésképtelenségi eljárások azonosításának megkönnyítése érdekében, különösen a határon átnyúló helyzetekben, rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok tájékoztassák a Bizottságot és a többi tagállamot a fizetésképtelenségi eljárások azon típusairól, amelyek esetében a garanciaintézet beavatkozik.

               (9)

               Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (10)

               A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról és alkalmazásáról, különös tekintettel a tagállamokban kialakuló új foglalkoztatási formákra.

               (11)

               Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet C. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   I.   FEJEZET
   HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
   1. cikk
   (1)   Ezen irányelvet a munkaszerződésből vagy munkaviszonyból származó, a 2. cikk (1) bekezdésének értelmében fizetésképtelen munkáltatókkal szembeni munkavállalói követelések esetén kell alkalmazni.
   (2)   A tagállamok ezen irányelv hatálya alól kivételes esetekben kizárhatják a munkavállalók bizonyos kategóriáinak követeléseit egyéb olyan garanciaformák fennállása esetén, amelyekről megállapítást nyert, hogy a munkavállalónak az ezen irányelvből származó védelemmel azonos védelmet nyújtanak.
   (3)   Amennyiben a nemzeti jogban alkalmazandó ilyen rendelkezés, a tagállamok továbbra is kizárhatják ezen irányelv hatálya alól:

               a)

               a természetes személy által alkalmazott háztartási alkalmazottakat;

               b)

               az olyan halászokat, akik bérezése a bevételből való részesedés formájában történik.

         2. cikk
   (1)   Ezen irányelv alkalmazásában fizetésképtelen a munkáltató, amennyiben a munkáltató fizetésképtelensége alapján az adott tagállam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései szerinti kollektív eljárás kezdeményezésére irányuló kérelmet terjesztettek elő, amely a munkáltató vagyonának részleges vagy teljes lefoglalásával, valamint felszámoló vagy hasonló feladatot ellátó személy kinevezésével jár, és az említett rendelkezések alapján az illetékes hatóság:

               a)

               elhatározta az eljárás megkezdését;

               b)

               vagy megállapította, hogy a munkáltató vállalkozása vagy üzeme végleg megszűnt, és a rendelkezésre álló eszközök nem elegendőek az eljárás megkezdésének biztosítására.

         (2)   Ezen irányelv nem sérti az egyes tagállamok jogszabályaiban szereplő „munkavállaló”, „munkáltató”, „díjazás”, „megszerzett jogosultság” és „jövőbeli jogosultság” kifejezések meghatározásait.
   Mindamellett a tagállamok az alábbi személyeket nem zárhatják ki ezen irányelv hatálya alól:

               a)

               a 97/81/EK irányelv szerint részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók;

               b)

               az 1999/70/EK irányelv szerint határozott idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalók;

               c)

               a 91/383/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerint munkaerő-kölcsönzésre irányuló munkaviszonnyal rendelkező munkavállalók.

         (3)   A tagállamok nem írhatnak elő minimális időtartamot a munkaszerződés vagy a munkaviszony tekintetében azokra a munkavállalókra nézve, akik ezen irányelv alapján terjesztenek elő követeléseket.
   (4)   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a munkavállalók védelmét kiterjesszék a fizetésképtelenség más eseteire is, például a kifizetések tényleges és tartós leállítására, amelyet az (1) bekezdésben említett eljárásoktól eltérő, a nemzeti jog rendelkezései szerinti eljárásokkal állapítanak meg.
   Ezek az eljárások ugyanakkor nem járnak garancianyújtási kötelezettséggel a többi tagállam intézetei számára a IV. fejezetben említett esetekben.
   II.   FEJEZET
   A GARANCIAINTÉZETEKRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK
   3. cikk
   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 4. cikk hatálya alá tartozó garanciaintézetek biztosítsák a munkavállalók munkaszerződésből vagy munkaviszonyokból származó, fennálló követeléseinek a kielégítését, és amennyiben a nemzeti jog ezt előírja, a végkielégítést is a munkaviszony megszűnése esetén.
   A garanciaintézet által átvállalt követelések azok a fennálló fizetési követelések, amelyek a tagállamok által meghatározott időpont előtti és/vagy – adott esetben – utáni időszakra vonatkoznak.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok korlátozhatják a garanciaintézetek 3. cikkben említett felelősségét.
   (2)   Amennyiben a tagállamok élnek az (1) bekezdésben említett lehetőséggel, akkor meghatározzák annak az időszaknak a hosszát, amely alatt a garanciaintézet köteles kifizetni a fennálló követeléseket. Ez az időszak azonban nem lehet rövidebb, mint a 3. cikk második bekezdésében említett időpont előtt és/vagy után a munkaviszony utolsó három hónapjára járó fizetési igényre vonatkozó időszak.
   A tagállamok ezt a három hónapos minimális időszakot beszámítják a legalább hat hónapos referencia-időszakba.
   A legalább 18 hónapos referencia-időszakot előíró tagállamok nyolc hétre korlátozhatják azt az időszakot, amely alatt a garanciaintézet teljesíti a fennálló követeléseket. Ebben az esetben a munkavállaló számára a legkedvezőbb időszakokat alkalmazzák a minimális időszakok kiszámítására.
   (3)   A tagállamok felső határt állapíthatnak meg a garanciaintézet által teljesítendő kifizetésekre. Ezek a felső határok nem lehetnek alacsonyabb mértékűek, mint amely szociálisan összeegyeztethető ezen irányelv szociális céljával.
   Amennyiben a tagállamok ezt a lehetőséget választják, tájékoztatják a Bizottságot a felső határ meghatározásának módszereiről.
   5. cikk
   A tagállamok meghatározzák a garanciaintézetek felépítésének, finanszírozásának és működésének részletes szabályait, különös tekintettel a következő alapelvekre:

               a)

               a garanciaintézetek vagyona a munkáltató működő tőkéjétől elkülönül és úgy kell kezelni, hogy a fizetésképtelenség miatt folytatott eljárásban ne legyen hozzáférhető;

               b)

               a munkáltatók hozzájárulnak a finanszírozásához, kivéve ha azt teljes mértékben az állami hatóságok biztosítják;

               c)

               a garanciaintézetek fizetési kötelezettségei függetlenek a finanszírozáshoz történő hozzájárulás kötelezettségének teljesítésétől.

         III.   FEJEZET
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
   6. cikk
   A tagállamok kiköthetik, hogy a 3., 4. és 5. cikk nem vonatkozik azokra a munkavállalói hozzájárulásokra, amelyek a törvényileg előírt nemzeti szociális biztonsági rendszerek, vagy a törvényileg előírt nemzeti szociális biztonsági rendszereken kívüli, foglakoztatási vagy foglalkoztatás-közi kiegészítő nyugdíjrendszerek alapján esedékesek.
   7. cikk
   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a törvényileg előírt nemzeti szociális biztonsági rendszerekben meghatározott biztosító intézeteknek fizetendő kötelező munkáltatói hozzájárulásnak a munkáltató fizetésképtelenségének bekövetkeztét megelőző nem fizetése ne érintse hátrányosan a munkavállalóknak az ilyen biztosító intézetekkel szemben fennálló ellátáshoz való jogosultságát, amennyiben a munkavállalói hozzájárulást a kifizetett munkabérekből levonták.
   8. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy a törvényileg előírt nemzeti szociális biztonsági rendszereken kívüli, foglakoztatási és foglalkoztatás-közi kiegészítő ellátórendszerek előírásai szerinti, az öregkori ellátásra vonatkozó, beleértve a túlélő hozzátartozók ellátását is, a már megszerzett vagy jövőbeli jogosultságaik tekintetében megteszik a szükséges intézkedéseket a munkavállalók és az olyan személyek érdekeinek védelmében, akik a munkáltató fizetésképtelenségének kezdetekor már kiléptek a munkáltató vállalkozásából vagy üzeméből.
   IV.   FEJEZET
   TRANSZNACIONÁLIS ESETEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
   9. cikk
   (1)   Amennyiben egy, legalább két tagállam területén tevékenykedő vállalkozás a 2. cikk (1) bekezdése szerint fizetésképtelenné válik, akkor a munkavállalók fennálló követeléseinek teljesítéséért annak a tagállamnak az intézete felelős, amelynek területén az érintett munkavállalók munkát végeznek vagy szokásosan munkát végeznek.
   (2)   A munkavállalók jogainak mértékét az illetékes garanciaintézetre vonatkozó jog határozza meg.
   (3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett esetekben a 2. cikk (1) bekezdésében említett fizetésképtelenségi eljárással összefüggésben hozott döntéseket – amely eljárás megindítását egy másik tagállamban kérelmezték – figyelembe vegyék a munkáltatónak az ezen irányelv szerinti fizetésképtelenségének megállapításakor.
   10. cikk
   (1)   A 9. cikk végrehajtása céljából a tagállamok rendelkeznek az illetékes közigazgatási hatóságaik és/vagy a 3. cikk első bekezdésben említett garanciaintézetek között a megfelelő információk cseréjéről, lehetővé téve különösen annak a garanciaintézetnek a tájékoztatását, amely a munkavállalók fennálló követeléseinek teljesítéséért felelős.
   (2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, valamint a többi tagállamot az illetékes közigazgatási hatóságaik és/vagy a garanciaintézeteik pontos adatairól és elérhetőségéről. A Bizottság ezt az információt a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi.
   V.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   11. cikk
   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy a munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be.
   Ezen irányelv végrehajtása semmiféle körülmények között sem indokolhatja a tagállamok jelenlegi helyzetéhez képest történő visszalépést, valamint az irányelv hatálya alá tartozó munkavállalók általános védelmi szintjének csökkenését.
   12. cikk
   Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy

               a)

               megtegyék a visszaélések elkerüléséhez szükséges intézkedéseket;

               b)

               a 3. cikkben említett fizetési kötelezettséget vagy a 7. cikkben említett garanciakötelezettséget megtagadják vagy csökkentsék, ha kitűnik, hogy a kötelezettség teljesítése a munkavállaló és munkáltató közötti különleges kapcsolatok, illetve a munkavállaló és munkáltató közötti összejátszást eredményező közös érdekek miatt nem indokolt;

               c)

               a 3. cikkben említett fizetési kötelezettséget vagy a 7. cikkben említett garanciakötelezettséget megtagadják vagy csökkentsék, amennyiben a munkavállaló maga vagy közeli hozzátartozóival együtt a munkáltató vállalkozása vagy üzeme jelentős részének tulajdonosa volt, és jelentős mértékben befolyásolta annak tevékenységeit.

         13. cikk
   A tagállamok értesítik a Bizottságot, valamint a többi tagállamot az ezen irányelv hatálya alá tartozó nemzeti fizetésképtelenségi eljárások típusáról, valamint minden velük kapcsolatos módosításról.
   A Bizottság ezeket a közleményeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.
   14. cikk
   A tagállamok közlik a Bizottsággal azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   15. cikk
   A Bizottság legkésőbb 2010. október 8-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv 1–4. cikkének, 9. és 10. cikkének, 11. cikke második bekezdésének, 12. cikke c) pontjának, valamint 13. és 14. cikkének a tagállamok általi végrehajtásáról és alkalmazásáról.
   16. cikk
   Az I. mellékletben meghatározott jogi aktusokkal módosított 80/987/EGK irányelv hatályát veszti, az I. melléklet C. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
   A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.
   17. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   18. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-P. JOUYET

      (1)  HL C 161., 2007.7.13., 75. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2007. június 19-i véleménye (HL C 146. E, 2008.6.12., 71. o.) és a Tanács 2008. szeptember 25-i határozata.

      (3)  HL L 283., 1980.10.28., 23. o.

      (4)  Lásd az I. melléklet A. és B. részét.

      (5)  HL L 14., 1998.1.20., 9. o.

      (6)  HL L 175., 1999.7.10., 43. o.

      (7)  HL L 206., 1991.7.29., 19. o.

      I. MELLÉKLET
      A.   RÉSZ
      A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosításai

         (a 16. cikkben említettek szerint)

                  A Tanács 80/987/EGK irányelve

                  (HL L 283., 1980.10.28., 23. o.)

                  A Tanács 87/164/EGK irányelve

                  (HL L 66., 1987.3.11., 11. o.)

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/74/EK irányelve

                  (HL L 270., 2002.10.8., 10. o.)

            B.   RÉSZ
      Hatályon kívül nem helyezett módosító aktus

         (a 16. cikkben említettek szerint)

      Az 1994. évi csatlakozási okmány
      C.   RÉSZ
      A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

         (a 16. cikkben említettek szerint)

                  Irányelv

                  Átültetés határideje

                  Alkalmazás napja

                  80/987/EGK

                  1983. október 23.

                  87/164/EGK

                  1986. január 1.

                  2002/74/EK

                  2005. október 7.

      II. MELLÉKLET
      Megfelelési táblázat

                  A 80/987/EGK irányelv

                  Ezen irányelv

                  1. cikk

                  1. cikk

                  2. cikk

                  2. cikk

                  3. cikk

                  3. cikk

                  4. cikk

                  4. cikk

                  5. cikk

                  5. cikk

                  6. cikk

                  6. cikk

                  7. cikk

                  7. cikk

                  8. cikk

                  8. cikk

                  8a. cikk

                  9. cikk

                  8b. cikk

                  10. cikk

                  9. cikk

                  11. cikk

                  10. cikk

                  12. cikk

                  10a. cikk

                  13. cikk

                  11. cikk (1) bekezdés

                  —

                  11. cikk (2) bekezdés

                  14. cikk

                  12. cikk

                  —

                  —

                  15. cikk

                  —

                  16. cikk

                  —

                  17. cikk

                  13. cikk

                  18. cikk

                  —

                  I. melléklet

                  —

                  II. melléklet