title: A Bizottság 2013/27/EU irányelve ( 2013. május 17. ) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfenapir hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               22.5.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 135/10

         A BIZOTTSÁG 2013/27/EU IRÁNYELVE
   (2013. május 17.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klórfenapir hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I. A., illetőleg I. B. mellékletébe való felvételük lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. Ez a jegyzék tartalmazza az klórfenapirt.

               (2)

               Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a klórfenapir értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 8. terméktípusban, azaz a faanyagvédő szerekben történő felhasználás vonatkozásában.

               (3)

               Portugáliát jelölték ki referens tagállamnak, az pedig a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról, valamint az 1896/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2032/2003/EK bizottsági rendelet (3) 10. cikke (5) és (7) bekezdésének megfelelően 2006 augusztusában benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2012. december 14-én értékelő jelentésben foglalta össze a vizsgálat eredményeit.

               (5)

               Az elvégzett értékelésekből kitűnik, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, klórfenapirt tartalmazó biocid termékek várhatóan eleget tesznek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megfogalmazott követelményeknek. Ezért a 8. terméktípusban való felhasználás vonatkozásában indokolt a klórfenapirt felvenni az említett irányelv I. mellékletébe.

               (6)

               Uniós szinten nem került sor az összes lehetséges felhasználási mód és expozíciós körülmény értékelésére. Ezért indokolt előírni, hogy a tagállamok értékeljék azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, valamint környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatokat, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben, továbbá a termékengedély megadásakor biztosítsák megfelelő intézkedések végrehajtását, illetve meghatározott feltételek előírását a megállapított kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében.

               (7)

               Az emberi egészség vonatkozásában megállapított kockázatokra való tekintettel indokolt előírni, hogy biztonságos kezelési folyamatokat kell meghatározni, a termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, és a termékek használata kizárólag ipari felhasználók vagy a terméket foglalkozásszerűen alkalmazók számára engedélyezett, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelemben bizonyítható, hogy a kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

               (8)

               A környezet vonatkozásában megállapított kockázatokra való tekintettel indokolt előírni, hogy az ipari vagy foglalkozásszerű felhasználásnak zárt helyen vagy folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú, gáttal körülvett helyen kell történnie, továbbá a frissen kezelt faanyagot a kezelést követően folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint, hogy a faanyagvédő szerként felhasznált, klórfenapírt tartalmazó termékek felhasználása során kiszivárgott minden szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

               (9)

               Elfogadhatatlan mértékű környezeti kockázatot állapítottak meg a klórfenapirral kezelt faanyag kültéri felhasznásálának esetében. Ezért indokolt előírni, hogy a termékek ne legyenek engedélyezhetők a kültéri felhasználásra szánt faanyag kezelésére, kivéve, ha a benyújtott adatok azt bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – egyaránt megfelel a 98/8/EK irányelv 5. cikkében és VI. mellékletében foglalt követelményeknek.

               (10)

               Ezen irányelv előírásait célszerű valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazni, mivel így biztosítható a klórfenapir hatóanyagot tartalmazó, 8. terméktípusba tartozó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód az uniós piacon, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése is.

               (11)

               Egy adott hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben kihasználhassák azt a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (12)

               A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

               (13)

               A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (14)

               A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (4) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot.

               (15)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2014. április 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. május 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2013. május 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

      (3)  HL L 307., 2003.11.24., 1. o.

      (4)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Sz.

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító számok

                     A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja, hacsak a lábjegyzetben részletezett kivételek egyike nem alkalmazandó (2)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (3)

                     „65

                     Klórfenapir

                     IUPAC-név: 4-bróm-2-(4-klór-fenil)-1-etoxi-metil-5-trifluor-metil-pirrol-3-karbo-nitril
                     EK-szám: Nincs hozzárendelve
                     CAS-szám: 122453-73-0

                     940 g/kg

                     2015. május 1.

                     2017. április 30.

                     2025. április 30.

                     8

                     Az uniós szintű kockázatértékelés nem vizsgált minden lehetséges felhasználási módot és expozíciós forgatókönyvet. A termékengedélyezés iránti kérelemnek az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban történő elbírálása során – amennyiben ez az adott termék esetében releváns – a tagállamok elvégzik azon felhasználási vagy expozíciós körülmények, valamint a környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatok értékelését, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben.
                     A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:

                                 1.

                                 az ipari felhasználók és a terméket foglalkozásszerűen alkalmazók számára biztonságos kezelési folyamatokat kell meghatározni, és a termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelemben bizonyítható, hogy a kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők;

                                 2.

                                 a termékek ne legyenek engedélyezhetők a lakosság általi használatra, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelemben bizonyítható, hogy a kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők;

                                 3.

                                 az engedélyezett termékek címkéin és – ha vannak – biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy az ipari vagy foglalkozásszerű felhasználásnak zárt helyen vagy folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú, gáttal körülvett helyen kell történnie, továbbá a frissen kezelt faanyagot a kezelést követően folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint, hogy a termék felhasználása során kiszivárgott minden szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni;

                                 4.

                                 a termékek ne legyenek engedélyezhetők a kültéri felhasználásra szánt faanyag kezelésére, kivéve, ha a benyújtott adatok azt bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel mind az 5. cikkben, mind a VI. mellékletben foglalt követelményeknek.”

         (1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az irányelv 11. cikke alapján végzett értékeléshez használt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag azzal megegyező, de attól eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

         (2)  A 16. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó hatóanyagok közül többet is tartalmazó termékek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja a terméknek az e mellékletbe legutoljára felvett hatóanyagára meghatározott határnap. Azon termékek vonatkozásában, amelyek első engedélyét az irányelv 16. cikke (3) bekezdésének teljesítésére megállapított határidőt megelőző 120 napos időtartamon belül adták meg – amennyiben a 4. cikk (1) bekezdése szerinti kölcsönös elismerés iránti kérelem az első engedély megadásától számítva legkésőbb 60 napon belül hiánytalanul benyújtásra került – az irányelv 16. cikke (3) bekezdésében foglaltak teljesítésére az adott kérelem vonatkozásában megállapított határidő a kölcsönös elismerés iránti kérelem hiánytalan benyújtását követő 120 napra módosul. Azon termékeknél, amelyek esetében egy tagállam az irányelv 4. cikkének (4) bekezdése alapján az engedély kölcsönös elismerésétől való eltérést javasol, a 16. cikk (3) bekezdésében foglaltak teljesítésére megállapított határidő a 4. cikk (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban hozott bizottsági határozat elfogadásától számított 30 napra módosul.

         (3)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság alábbi internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2013/37/EU irányelve ( 2013. június 26. ) a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               27.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 175/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/37/EU IRÁNYELVE
   (2013. június 26.)
   a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A tagállamok közintézményei által előállított dokumentumok hatalmas, szerteágazó és értékes erőforráshalmazt alkotnak, amely a tudásalapú gazdaság hasznára válhat.

               (2)

               A közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) meghatározza a tagállamok közintézményeinek birtokában lévő dokumentumok további felhasználására, valamint a további felhasználás megkönnyítésének gyakorlati eszközeire vonatkozó minimumszabályokat.

               (3)

               A közszféra információinak magán- vagy kereskedelmi célból, minimális jogi, technikai vagy pénzügyi megszorításokkal vagy anélkül biztosított széles körű elérhetőségét és további felhasználását ösztönző és az információáramlást nem csak a gazdasági szereplők, hanem a nyilvánosság számára is előmozdító, nyitott adatpolitika fontos szerepet játszhat az ilyen információk újszerű kombinációin és felhasználásán, valamint a gazdasági növekedés serkentésének és a szociális kötelezettségvállalások előmozdításának újszerű megközelítésein alapuló új szolgáltatások fejlődésének ösztönzésében. Ez azonban uniós szinten egyenlő feltételeket követel meg a tekintetben, hogy a dokumentumok további felhasználását engedélyezik-e, amit nem lehet az érintett tagállamok vagy az érintett közintézmények eltérő szabályaira és gyakorlatára hagyatkozva megvalósítani.

               (4)

               A közintézmények birtokában lévő dokumentumok további felhasználásának engedélyezése hozzáadott értéket teremt a további felhasználók, a végfelhasználók és általában a társadalom számára, és az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdítása, valamint a további felhasználóktól és végfelhasználóktól kapott visszajelzések révén sok esetben a közigazgatási szervek számára is, ami lehetővé teszi az érintett közintézmények számára a begyűjtött információk minőségének javítását.

               (5)

               A közszféra információinak további felhasználására vonatkozó szabályok első csoportjának 2003-ban történt elfogadása óta a világban ugrásszerűen megnövekedett az adatok, köztük a nyilvános adatok mennyisége, és új típusú adatok keletkeznek és kerülnek begyűjtésre. Ezzel párhuzamosan az adatok elemzése, feltárása és feldolgozása területén folyamatos technológiai fejlődésnek lehettünk tanúi. A gyors ütemű technológiai fejlődés új szolgáltatások és új alkalmazások megjelenését teszi lehetővé, amelyek az adatok felhasználásán, összesítésén és összevetésén alapulnak. A 2003-ban elfogadott szabályok már nem képesek lépést tartani e gyors változásokkal, ami azzal a kockázattal jár, hogy az adatok további felhasználása kínálta gazdasági és társadalmi lehetőségeket nem sikerül kiaknázni.

               (6)

               Ezzel egy időben a tagállamok a 2003/98/EK irányelv alapján mostanra kialakították a további felhasználásra vonatkozó politikáikat, és néhányan nagyratörő nyitott adatpolitikai megközelítéséket alkalmaznak, hogy a hozzáférhetővé tett közérdekű adatok további felhasználását az irányelvben meghatározott minimumszabályokon túlmenően megkönnyítsék az állampolgárok és a vállalkozások számára. Annak érdekében, hogy a különböző tagállamokban érvényes eltérő szabályok ne képezhessenek akadályt a termékek és szolgáltatások határokon átnyúló kínálatában, valamint hogy az összehasonlítható közérdekű adattartalmakat az azokra épülő páneurópai alkalmazások számára a további felhasználásra alkalmassá tegyék, legalább minimálisan össze kell hangolni annak meghatározását, hogy a vonatkozó hozzáférési rendszereknek megfelelő mely közérdekű adatok legyenek elérhetők további felhasználásra a belső információs piacon.

               (7)

               A 2003/98/EK irányelv nem tartalmaz a dokumentumokhoz való hozzáférés vagy azok további felhasználása engedélyezésére vonatkozó kötelezettséget. A további felhasználás engedélyezéséről továbbra is a tagállamok vagy az érintett közintézmények döntenek. Eközben a 2003/98/EK irányelv a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályokra épít, így az irányelv értelmében nem kötelező a dokumentumok további felhasználásának engedélyezése abban az esetben, ha a hozzáférés korlátozott (például a nemzeti szabályok azon polgárokra vagy vállalkozásokra korlátozzák a hozzáférést, akik igazolják, hogy sajátos érdekeik fűződnek a dokumentumhoz való hozzájutáshoz) vagy kizárt (például a nemzeti szabályok a dokumentumok – többek között nemzetbiztonsági, védelmi, közbiztonsági indokokon alapuló – érzékeny jellege miatt a nemzeti szabályok kizárják a hozzáférést). Néhány tagállam kifejezetten összekapcsolja a további felhasználásra való jogosultságot a hozzáférési jogosultsággal oly módon, hogy valamennyi nyilvánosan hozzáférhető dokumentum egyben újrafelhasználható is. Más tagállamokban a két szabályozás kapcsolata kevésbé egyértelmű, ami jogbizonytalansághoz vezet.

               (8)

               Ennélfogva a 2003/98/EK irányelvet indokolt úgy módosítani, hogy a tagállamok számára egyértelműen előírja, hogy valamennyi hozzáférhető dokumentum esetében tegyék lehetővé a további felhasználást, kivéve, ha a hozzáférést a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályok korlátozzák vagy kizárják, valamint figyelemmel az ezen irányelvben meghatározott egyéb kivételekre. Az ezen irányelv általi módosítások nem irányulnak a tagállamok hozzáférési szabályainak meghatározására vagy megváltoztatására, amelyek továbbra is a tagállamok felelősségi körébe tartoznak.

               (9)

               Figyelemmel a vonatkozó uniós jogszabályokra, valamint a tagállamok és az Unió nemzetközi – különösen az irodalmi és művészeti alkotások védelméről szóló berni egyezményben és a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásban foglalt – kötelezettségeire, a harmadik felek szellemi tulajdonjogával védett dokumentumokat indokolt kizárni a 2003/98/EK irányelv alkalmazási köréből. Amennyiben egy könyvtár (ideértve az egyetemi könyvtárakat is), múzeum vagy levéltár birtokában lévő dokumentum szellemitulajdon-jogának eredeti tulajdonosa harmadik fél, és e jogok oltalmi ideje még nem járt le, a dokumentumot ezen irányelv alkalmazásában harmadik fél szellemi tulajdonjogával védett dokumentumnak kell tekinteni.

               (10)

               A 2003/98/EK irányelvnek azokra a dokumentumokra kell vonatkoznia, amelyek rendelkezésre bocsátása az érintett közintézményeknek a törvények vagy az adott tagállam más kötelező erejű rendelkezései által meghatározott közfeladatai közé tartozik. Ilyen jogszabályok hiányában a közfeladatokat a tagállamok közigazgatási gyakorlatával összhangban kell meghatározni, feltéve, hogy a közfeladatok köre átlátható és felülvizsgálat tárgyát képezi. A közfeladatot általánosságban vagy az egyes közintézmények esetében eseti alapon lehet meghatározni.

               (11)

               Ezt az irányelvet a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) összhangban, a személyes adatok védelmére vonatkozó elvek teljes körű figyelembevétele mellett kell végrehajtani és alkalmazni. Különösen érdemes emlékeztetni arra, hogy az említett irányelv értelmében a tagállamok határozzák meg a személyes adatok jogszerű feldolgozásának feltételeit. Az említett irányelv egyik alapelve továbbá, hogy a személyes adatok további feldolgozása nem lehet összeegyeztethetetlen az adott adat gyűjtésére vonatkozóan megállapított egyedi, pontosan meghatározott és jogszerű célokkal.

               (12)

               A 2003/98/EK irányelv nem sértheti a közintézmények alkalmazottait a nemzeti jog – ideértve a vagyoni és személyhez fűződő jogokat is – alapján esetlegesen megillető jogokat.

               (13)

               A további felhasználás céljából hozzáférhetővé tett dokumentumok esetében az érintett közintézménynek célszerű fenntartania a dokumentum felhasználására vonatkozó jogát.

               (14)

               A 2003/98/EK irányelv hatályát ki kell terjeszteni a könyvtárakra (ideértve az egyetemi könyvtárakat is), a múzeumokra és a levéltárakra is.

               (15)

               A belső piac létrehozásának egyik fő célja az uniós szintű szolgáltatások fejlődését eredményező feltételek kialakítása. A könyvtárak, múzeumok és levéltárak jelentős mennyiségű, értékes közigazgatási információforrásokat tárolnak, különösen azóta, hogy a digitalizálási projektek megsokszorozták a köztulajdonban lévő digitális anyagok mennyiségét. A kulturális örökséget magában foglaló gyűjtemények és a kapcsolódó metaadatok a digitális tartalommal bíró termékek és szolgáltatások potenciális alapjai, és óriási lehetőségeket hordoznak magukban az innovatív további felhasználás számára olyan ágazatokban, mint a tanulás és az idegenforgalom. A köztulajdonban lévő kulturális anyagok további felhasználási lehetőségeinek növekedése többek között lehetővé fogja tenni az uniós vállalkozások számára, hogy potenciáljukat kihasználják és hozzájáruljanak a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez.

               (16)

               Jelentős különbségek vannak a köztulajdonban lévő kulturális erőforrások felhasználására alkalmazott tagállami szabályokban és gyakorlatban, és ez akadályt jelent ezen erőforrások teljes gazdasági potenciáljának a kihasználásában. Mivel folytatódik a könyvtárak, múzeumok és levéltárak digitalizálásba való befektetése, sokan közülük már további felhasználásra is rendelkezésre bocsátják a köztulajdonban lévő tartalmakat, és sokan tevékenyen keresik tartalmaik további felhasználásának lehetőségeit. Mivel azonban egymástól nagy mértékben eltérő szabályozási és kulturális környezetben működnek, a kulturális intézmények tartalomhasznosítással kapcsolatos gyakorlata külön utakon fejlődött.

               (17)

               Mivel a nemzeti szabályok és gyakorlatok közötti különbségek vagy az egyértelműség hiánya akadályozzák a belső piac zavartalan működését és az információs társadalom megfelelő fejlődését az Unióban, meg kell teremteni a könyvtárakban, múzeumokban és levéltárakban köztulajdonban lévő kulturális anyag további felhasználására vonatkozó nemzeti szabályok és gyakorlatok harmonizációjának minimumát.

               (18)

               A 2003/98/EK irányelv hatályának kiterjesztését a kulturális intézmények három típusára – a könyvtárakra (beleértve az egyetemi könyvtárakat is), a múzeumokra és a levéltárakra – kell korlátozni, mivel gyűjteményeik már ma is – és a jövőben egyre inkább – a további felhasználás értékes anyagai sok termékben, köztük a mobil alkalmazásokban. A kulturális intézmények más típusait (például zenekarok, operaházak, balett-társulatok és színházak) és az ilyen intézmények részeként működő archívumokat „előadó-művészeti” sajátosságaik miatt továbbra is ki kell zárni az irányelv hatálya alól. Mivel majdnem minden anyaguk harmadik fél szellemi tulajdonjoga által védett, és ezért ki lenne zárva az irányelv hatálya alól, az irányelv hatálya alá vonásuk csekély következménnyel járna.

               (19)

               A digitalizálás fontos eszköz annak biztosítására, hogy a kulturális anyag szélesebb körben hozzáférhető és a továbbiakban is felhasználható legyen oktatás, munkavégzés vagy szórakozás céljából. Emellett jelentős gazdasági lehetőségeket is kínál, lehetővé téve a kulturális anyag digitális szolgáltatásokba és termékekbe történő beépítését, támogatva ezáltal a munkahelyteremtést és a növekedést. E szempontokat többek között az Európai Parlament „Europeana – következő lépések” című, 2010. május 5-i állásfoglalása (5), a Bizottság kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2011. október 27-i 2011/711/EU ajánlása (6), valamint a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2012. május 10-i tanácsi következtetések (7) is hangsúlyozták. E dokumentumok meghatározzák Európa kulturális öröksége digitalizálásának és internetes közzétételének jogi, pénzügyi és szervezeti szempontjait.

               (20)

               A további felhasználás megkönnyítése érdekében a közintézményeknek – ha ez lehetséges és ésszerű – a dokumentumokat a hozzájuk tartozó metaadatokkal együtt, a legnagyobb pontossággal és részletességgel, nyílt és számítógéppel olvasható formátumban kell elérhetővé tenniük olyan formátumban, amely biztosítja az interoperabilitást, például az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) a térinformációk tekintetében előírt összeegyeztethetőségi és felhasználhatósági követelményeket szabályozó elvek szerinti feldolgozásuk révén.

               (21)

               Egy dokumentum akkor tekinthető számítógéppel olvasható formátumú dokumentumnak, ha olyan fájlformátumú, amely lehetővé teszi a szoftveres alkalmazások számára, hogy a benne lévő egyedi adatokat könnyen azonosítsák, felismerjék és kinyerjék. A számítógéppel olvasható formátumban létrehozott fájlokban kódolt adatok számítógéppel olvasható adatoknak tekintendők. A számítógéppel olvasható formátumok nyílt vagy védett formátumok lehetnek; lehetnek hivatalos szabványúak vagy ezektől eltérőek. Az automatikus feldolgozást – az adatok kinyerésének nehézkessége vagy lehetetlensége folytán – korlátozó fájlformátumban kódolt dokumentumok nem tekintendők számítógéppel olvashatónak. A tagállamoknak adott esetben ösztönözniük kell a számítógéppel olvasható nyílt formátumok használatát.

               (22)

               Azokban az esetekben, amikor a közintézmények a dokumentumok további felhasználására díjat számolnak fel, a díjnak elvben a határköltségekre kell korlátozódnia. Célszerű azonban figyelembe venni annak szükségességét, hogy az irányelv rendelkezései ne akadályozzák az olyan közintézmények rendes ügyvitelét, amelyeknek a rájuk bízott közfeladatok ellátásával vagy a dokumentumok gyűjtésével, előállításával, feldolgozásával és terjesztésével összefüggő költségeik jelentős részét saját bevételből kell fedezniük. Ilyen esetekben a közintézmények számára lehetővé kell tenni, hogy a határköltségeket meghaladó díjat számíthassanak fel. E díjak mértékét objektív, átlátható és ellenőrizhető kritériumok alapján kell megállapítani, és a dokumentumok rendelkezésre bocsátásából és további felhasználásának engedélyezéséből eredő teljes bevétel nem haladhatja meg a dokumentumok gyűjtésének, előállításának, feldolgozásának és terjesztésének költségét egy ésszerű nyereséghányaddal együtt. A közintézményeknek a közfeladatok ellátásával vagy a dokumentumok gyűjtésével, előállításával, feldolgozásával és terjesztésével összefüggő költségek jelentős részének saját bevételből történő fedezésére vonatkozó követelménynek nem kell feltétlenül jogi követelménynek lennie, az például a tagállamok közigazgatási gyakorlatából is fakadhat. E követelményt a tagállamoknak rendszeresen felül kell vizsgálniuk.

               (23)

               A szokásos ügyvitelük akadályozásának elkerülése érdekében a könyvtárak, múzeumok és levéltárak számára is lehetővé kell tenni, hogy a határköltségeket meghaladó díjakat számoljanak fel. E közintézmények esetében a vonatkozó elszámolási időszakban a dokumentumok rendelkezésre bocsátásából és további felhasználásának engedélyezéséből eredő teljes bevétel nem haladhatná meg a dokumentumok gyűjtésének, előállításának, feldolgozásának, terjesztésének, megőrzésének és szerzői jogai engedményezésének költségét egy ésszerű nyereséghányaddal együtt. A könyvtárak, múzeumok és levéltárak alkalmazásában és sajátosságaikat szem előtt tartva az ésszerű nyereséghányad kiszámítása során figyelembe lehet venni a magánszektor által az azonos vagy hasonló dokumentumok további felhasználásáért felszámított díjakat.

               (24)

               A díjak ebben az irányelvben meghatározott felső határai nem érintik a tagállamok azon jogát, hogy alacsonyabb díjakat határozzanak meg, vagy egyáltalán ne határozzanak meg díjakat.

               (25)

               A tagállamoknak meg kell határozniuk a határköltségeket meghaladó díjazásra vonatkozó kritériumokat. E tekintetben a tagállamok például a nemzeti szabályozásban is meghatározhatják e kritériumokat, vagy kijelölhetik az e kritériumok meghatározása tekintetében illetékes egy vagy több – az adott közintézménytől eltérő – megfelelő szervet. E szervet a tagállamok alkotmányos és jogi rendszerével összhangban kell megszervezni. E szerv költségvetési végrehajtási hatáskörökkel rendelkező és politikai szerv felelősségi körébe tartozó meglévő szerv is lehet.

               (26)

               A közintézmény a hozzáférhetővé tett dokumentumok további felhasználásával kapcsolatban adott esetben felhasználási szerződés keretében feltételeket szabhat, így például előírhatja a forrás megjelölését, vagy annak feltüntetését, hogy a további felhasználó módosította-e a dokumentumot bármilyen módon. A közszféra információinak további felhasználására vonatkozó felhasználási szerződésnek minden esetben csak a lehető legkisebb mértékben – például a forrás megjelölésének kötelezettségével – szabad korlátoznia a további felhasználást. Az online elérhető nyílt felhasználási szerződéseknek, amelyek szélesebb körű további felhasználási jogot biztosítanak technológiai, pénzügyi vagy földrajzi korlátozások nélkül, valamint a nyílt adatformátumok használatának szintén fontos szerepet kell betölteniük e tekintetben. Ezért a tagállamoknak a nyílt felhasználási szerződések használatát kell előmozdítaniuk, amelynek végül Unió-szerte általános gyakorlattá kellene válnia.

               (27)

               A Bizottság támogatta a közszféra információival kapcsolatos online eredménytábla kialakítását, amely valamennyi tagállam vonatkozásában tartalmazza a közszféra információinak további felhasználásával kapcsolatos releváns teljesítménymutatókat. Ezen eredménytábla rendszeres frissítése hozzájárul a tagállamok közötti információcseréhez és ahhoz, hogy rendelkezésre álljanak az Unió-szerte alkalmazott politikákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos információk.

               (28)

               A jogorvoslati lehetőségeknek ki kell terjedniük a pártatlan felülvizsgálati szerv általi felülvizsgálatra is. E szerv egy már létező nemzeti hatóság – például a nemzeti versenyhatóság, a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős nemzeti hatóság vagy a nemzeti igazságügyi hatóság – is lehet. E szervet a tagállamok alkotmányos és jogi rendszerével összhangban kell megszervezni, és e szerv nem zárhatja ki a további felhasználást kérelmezők számára egyébként rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket. A határköltségeket meghaladó díjazás kritériumait meghatározó mechanizmustól azonban el kell különülnie. A jogorvoslati lehetőségeknek ki kell terjedniük az elutasító határozatok felülvizsgálatára, valamint azon határozatok felülvizsgálatára is, amelyek ugyan engedélyezik a további felhasználást, más indokok – különösen a díjazásra alkalmazott szabályok – révén mégis érinthetik a kérelmezőket. A felülvizsgálati folyamatnak a gyorsan változó piac igényeivel összhangban gyorsnak kell lennie.

               (29)

               A dokumentumok további felhasználására vonatkozó elvek kialakításánál tiszteletben kell tartani a versenyszabályokat, és amennyire lehetséges, a közintézmények és a magánfelek közötti kizárólagos megállapodásokat el kell kerülni. Ugyanakkor közérdekű szolgáltatás nyújtása esetén a közszféra bizonyos dokumentumainak további felhasználására szükséges lehet kizárólagos jog kikötése. Ez többek között abban az esetben lehetséges, amikor az információt kereskedelmi kiadó nem tenné közzé ilyen kizárólagos jog nélkül. E megfontolás figyelembevétele érdekében – amennyiben közérdekű szolgáltatás nyújtásához kizárólagos jog szükséges – a 2003/98/EK irányelv rendszeres felülvizsgálat mellett engedélyezi a kizárólagos megállapodásokat.

               (30)

               A 2003/98/EK irányelv hatályának könyvtárakra (beleértve az egyetemi könyvtárakat is), múzeumokra és levéltárakra való kiterjesztéséből következően indokolt figyelembe venni a kulturális erőforrások digitalizálása tekintetében a tagállamok között meglévő eltéréseket, amelyek nem egyeztethetők össze hatékonyan az említett irányelv kizárólagos megállapodásokra vonatkozó hatályos szabályaival. A könyvtárak (köztük az egyetemi könyvtárak), múzeumok és levéltárak, illetve partnereik között számos olyan, a kulturális erőforrások digitalizálását magában foglaló együttműködési megállapodás jött létre, amely kizárólagos jogokat biztosít a magánpartnerek számára. A gyakorlat azt mutatja, hogy ezek az állami-magán partnerségek megkönnyíthetik a kulturális gyűjtemények ésszerű felhasználását, ugyanakkor pedig gyorsabban hozzáférhetővé teszik a kulturális örökséget a polgárok számára.

               (31)

               Azokban az esetekben, ahol a kizárólagos jog kulturális erőforrások digitalizálására vonatkozik, szükség lehet e kizárólagosság meghatározott időtartamra történő biztosítására annak érdekében, hogy a magánpartner visszanyerhesse befektetését. Ennek az időtartamnak azonban korlátozottnak és a lehető legrövidebbnek kell lennie, összhangban azzal az alapelvvel, amely szerint a köztulajdonban lévő anyagoknak digitalizálást követően is köztulajdonban kell maradniuk. A kulturális erőforrások digitalizálására vonatkozó kizárólagos jog időtartama általánosságban nem haladhatja meg a 10 évet. Amennyiben a kizárólagosság időtartama meghaladja a 10 évet, azt felülvizsgálat tárgyává kell tenni, figyelembe véve a környezetben a megállapodás megkötése óta bekövetkezett technológiai, pénzügyi és adminisztratív változásokat. Emellett a kulturális erőforrások digitalizálására vonatkozó valamennyi állami–magán partnerségnek teljes jogokat kell biztosítania a kulturális partnerintézmény számára a digitalizált kulturális erőforrások a megállapodás megszűnése utáni hasznosítása tekintetében.

               (32)

               A kizárólagos jogokat biztosító és ezen irányelv hatálybalépése előtt megkötött szerződések és megállapodások kellő figyelembevétele érdekében megfelelő átmeneti intézkedéseket kell kidolgozni az érintett felek érdekeinek védelme érdekében azokban az esetekben, ahol a kizárólagos jogok nem felelnek meg az ezen irányelvben engedélyezett kivételeknek. Ezen átmeneti intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a felek kizárólagos jogainak a szerződés lejártáig való fennmaradását, illetve, nyílt végű szerződések vagy nagyon hosszú időtartamú szerződések esetén a szerződéseknek a felek számára a megfelelő intézkedések meghozatalához elegendő időt biztosító időtartamra való fennmaradását. Annak elkerülése érdekében, hogy a jövőben elfogadandó átültető nemzeti intézkedések megkerülése céljából az ezen irányelvnek meg nem felelő szerződések vagy más, hosszú távú megállapodások szülessenek, az említett átmeneti intézkedések nem alkalmazhatók az ezen irányelv hatálybalépését követően de az irányelv átültetésére irányuló nemzeti intézkedések alkalmazása előtt megkötött szerződésekre vagy megállapodásokra. Az ezen irányelv hatálybalépése után, de a nemzeti átültető rendelkezések alkalmazásának időpontja előtt megkötött szerződéseknek és más megállapodásoknak tehát az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezések alkalmazásának időpontjától kezdve meg kell felelniük ezen irányelvnek.

               (33)

               Mivel az irányelv céljait – nevezetesen a közszféra dokumentumain alapuló, az Unióban mindenhol hozzáférhető információs termékek és szolgáltatások létrehozását, a közszféra dokumentumainak egyrészt magánvállalkozások, elsősorban kis- és középvállalkozások által hozzáadott értékkel rendelkező információs termékek és szolgáltatások létrehozásához történő, másrészt a polgárok által az információ szabad áramlása és a kommunikáció megkönnyítése érdekében való, határokon átnyúló eredményes használatának biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a javasolt fellépés páneurópai hatálya miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               (34)

               Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket, ideértve a személyes adatok védelmét (8. cikk) és a tulajdonhoz való jogot is (17. cikk). Ezen irányelv egyetlen része sem értelmezhető vagy hajtható végre olyan módon, amely nem egyeztethető össze az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel.

               (35)

               Biztosítani kell, hogy a tagállamok beszámoljanak a Bizottságnak az információk további felhasználásának mértékéről, az információk elérhetővé tételének feltételeiről és a jogorvoslati gyakorlatról.

               (36)

               A Bizottságnak – az érdekelt felekkel való konzultáció alapján – iránymutatások kiadásával támogatnia kell a tagállamokat ezen irányelv következetes végrehajtásában, különösen az ajánlott szabványos felhasználási szerződések, adatkészletek és a dokumentumok további felhasználására vonatkozó díjazás tekintetében.

               (37)

               A 2003/98/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 2003/98/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

                                       i.

                                       az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „a)

                                                   olyan dokumentumokra, amelyek rendelkezésre bocsátása kívül esik az érintett közintézményeknek a törvények vagy a tagállam más kötelező erejű rendelkezései által – vagy ilyen rendelkezések hiányában az adott tagállam szokásos igazgatási gyakorlatával összhangban – meghatározott közfeladatain, feltéve, hogy a közfeladatok köre átlátható és felülvizsgálható;”;

                                       ii.

                                       a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „c)

                                                   olyan dokumentumokra, amelyekhez való hozzáférést a tagállamok hozzáférési szabályai kizárják, például a következő okokból:

                                                               —

                                                               a nemzetbiztonság (állami biztonság), honvédelem, közbiztonság védelme,

                                                               —

                                                               a statisztikai adatokra vonatkozó titoktartás,

                                                               —

                                                               kereskedelmi titoktartás (például üzleti, szakmai vagy vállalati titkok);”;

                                       iii.

                                       a szövegbe a következő pontokat kell beilleszteni:

                                                   „ca)

                                                   olyan dokumentumokra, amelyekhez a hozzáférést a tagállamok hozzáférési szabályai korlátozzák, ideértve azokat az eseteket is, amelyekben a polgárok vagy a vállalkozások csak érdekük bizonyítása esetén juthatnak hozzá a dokumentumokhoz;

                                                   cb)

                                                   a dokumentumok kizárólag logókat, címerpajzsokat és jelvényeket tartalmazó részeire;

                                                   cc)

                                                   olyan dokumentumokra, amelyekhez a hozzáférést a hozzáférési szabályok a személyes adatok védelmének indokával korlátozzák vagy kizárják, valamint az említett szabályok értelmében hozzáférhető dokumentumok azon részeire, amelyek olyan személyes adatokat tartalmaznak, amelyek további felhasználása jogszabályi definíció szerint összeegyeztethetetlen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről szóló jogszabályokkal;”;

                                       iv.

                                       az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „e)

                                                   oktatási és kutató intézmények, ezen belül kutatási eredmények továbbítására létrehozott szervezetek, valamint iskolák, egyetemek birtokában lévő dokumentumokra, kivéve az egyetemi könyvtárakat; és;”

                                       v.

                                       az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „f)

                                                   a könyvtárakon, múzeumokon és levéltárakon kívüli kulturális intézmények birtokában lévő dokumentumokra.”;

                           b)

                           az (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   Ez az irányelv a tagállamok hozzáférési szabályaira épül, és azokat nem érinti.”;

                           c)

                           a (4) bekezdésben a „közösségi” kifejezés helyébe az „uniós” kifejezés lép”.

               2.

               A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:
               „6.   »számítógéppel olvasható formátum«: olyan fájlformátum, amely struktúrájának kialakítása folytán lehetővé teszi, hogy a szoftveres alkalmazások a benne szereplő egyedi adatokat – ideértve az egyedi ténymegállapításokat és azok belső struktúráját – könnyen azonosítsák, felismerjék és kinyerjék;
               7.   »nyílt formátum«: platformfüggetlen és a nyilvánosság számára a dokumentumok további felhasználását akadályozó bármilyen korlátozás nélkül hozzáférhetővé tett fájlformátum;
               8.   »hivatalos nyílt szabvány«: írásban meghatározott szabvány, amely részletesen leírja a szoftverekkel való interoperabilitás biztosításának módjával kapcsolatos előírásokat;
               9.   »egyetem«: bármely olyan közintézmény, amely felsőfokú képesítést adó, középfokú képzést követő felsőfokú oktatást nyújt.”.

               3.

               A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „3. cikk
               Alapelv
               (1)   A (2) bekezdésre figyelemmel a tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikk szerint ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó dokumentumok kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célú további felhasználására a III. és IV. fejezetben meghatározott feltételek szerint kerül sor.
               (2)   A könyvtár, ideértve az egyetemi könyvtárakat is, múzeum vagy levéltár szellemi tulajdonát képező dokumentumok esetében a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az ilyen dokumentumok további felhasználása engedélyezett, ezeknek a dokumentumoknak a kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célú további felhasználására a III. és IV. fejezetben meghatározott feltételek szerint kerül sor.”

               4.

               A 4. cikk (3) és (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Elutasító döntés esetén a közintézmény az adott tagállam vonatkozó hozzáférési szabályaira vagy ezen irányelv, különösen annak 1. cikke (2) bekezdésének a–cc) pontja, illetve 3. cikke alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekre való utalással tájékoztatja a kérelmezőt az elutasítás okairól. Amennyiben az elutasító határozat az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontján alapul, a közintézménynek utal, amennyiben az ismert, a jogosult természetes vagy jogi személyre, vagy adott esetben a felhasználási engedélyt adó személyre, akitől a közintézmény az érintett anyagot szerezte. A könyvtáraknak, ideértve az egyetemi könyvtárakat is, a múzeumoknak és a levéltáraknak nem kell ilyen utalást tenniük.
               (4)   A további felhasználásról szóló határozat utalást tartalmaz a jogorvoslati lehetőségekre, amelyeket a kérelmező a határozat megtámadása érdekében igénybe vehet. Jogorvoslati lehetőség többek között a megfelelő szakértelemmel rendelkező és az érintett közintézményre nézve kötelező határozatot hozni képes pártatlan felülvizsgálati szerv – például a nemzeti versenyhatóság, a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős nemzeti hatóság vagy a nemzeti igazságügyi hatóság – általi felülvizsgálat is.”.

               5.

               Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „5. cikk
               A rendelkezésre álló formátumok
               (1)   A közintézmények dokumentumaikat bármilyen meglévő formátumban és nyelven, és amennyiben lehetséges és szükséges, nyílt és számítógéppel olvasható formátumban és a hozzájuk tartozó metaadatokkal együtt rendelkezésre bocsátják. Mind a formátumnak, mind a metaadatoknak a lehető legnagyobb mértékben meg kell felelnie a hivatalos nyílt szabványoknak.
               (2)   Az (1) bekezdés nem jelent kötelezettséget a közintézmény számára arra, hogy az említett bekezdésnek való megfelelés érdekében létrehozza vagy átalakítsa a dokumentumokat, illetve azokból kivonatot készítsen, amennyiben ez aránytalan, egy egyszerű műveleten túlmutató erőfeszítést jelentene.
               (3)   Ezen irányelv alapján a közintézmények nem kötelezhetők bizonyos dokumentumok előállításának és tárolásának folytatására azzal a céllal, hogy azokat a magán- vagy közszféra szervezetei tovább felhasználják.”.

               6.

               A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „6. cikk
               A díjazásra vonatkozó elvek
               (1)   Azokban az esetekben, amikor a dokumentumok további felhasználására díjat számolnak fel, e díjak a dokumentumok feldolgozásának, rendelkezésre bocsátásának és terjesztésének határköltségeire korlátozódnak.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó:

                           a)

                           azokra a közintézményekre, amelyeknek közfeladataik ellátásával összefüggő költségeik jelentős részét saját bevételből kell fedezniük;

                           b)

                           kivételként azokra a dokumentumokra, amelyek tekintetében az érintett közintézmény számára előírják, hogy a gyűjtéssel, előállítással, feldolgozással és terjesztéssel összefüggő költségek jelentős részét saját bevételből fedezze. Az erre vonatkozó előírásokat a tagállam jogszabályban vagy más kötelező érvényű szabályban határozza meg. Ilyen szabályok hiányában az előírásokat a tagállam általános közigazgatási gyakorlatával összhangban határozzák meg.

                           c)

                           a könyvtárakra (köztük az egyetemi könyvtárakra), a múzeumokra és a levéltárakra.

                     (3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett esetekben az érintett közintézmények a teljes díjat a tagállamok által megállapítandó objektív, átlátható és ellenőrizhető kritériumok alapján számítják ki. E közintézményeknek a vonatkozó elszámolási időszakban a dokumentumok rendelkezésre bocsátásából és további felhasználásának engedélyezéséből eredő teljes bevétele nem haladhatja meg a dokumentumok gyűjtésének, előállításának, feldolgozásának és terjesztésének költségét egy ésszerű nyereséghányaddal együtt. A díjakat az érintett közintézményre vonatkozó számviteli szabályokkal összhangban számítják ki.
               (4)   A (2) bekezdés c) pontjában említett közintézmény általi díjszedés esetén a vonatkozó elszámolási időszakban a dokumentumok rendelkezésre bocsátásából és további felhasználásának engedélyezéséből eredő teljes bevétele nem haladhatja meg a dokumentumok gyűjtésének, előállításának, feldolgozásának és terjesztésének költségét egy ésszerű nyereséghányaddal együtt. A díjakat az érintett közintézményre vonatkozó számviteli szabályokkal összhangban számítják ki.”.

               7.

               A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „7. cikk
               Átláthatóság
               (1)   A közintézmény birtokában lévő dokumentumok további felhasználása szokásos díjai esetén az alkalmazandó feltételeket és a díjak tényleges összegét – beleértve e díjak kiszámításának alapját – előzetesen rögzítik, és amennyiben lehetséges és szükséges, elektronikus úton közzéteszik.
               (2)   A további felhasználás (1) bekezdésben említett díjaitól eltérő díjak esetében az érintett közintézmény előre jelzi a díjak kiszámítása során figyelembe vett tényezőket. Az érintett közintézmény kérésre jelzi azt is, milyen módon számította ki a díjakat a további felhasználásra irányuló adott kérelem tekintetében.
               (3)   A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett előírásokat előzetesen meg kell határozni. Ezeket – amennyiben lehetséges és szükséges – elektronikus úton közzéteszik.
               (4)   A közintézményeknek biztosítják, hogy a további felhasználást kérelmezők megfelelő tájékoztatást kapjanak az őket érintő határozatokkal és eljárásokkal szemben igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről.”

               8.

               A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A közintézmények engedélyezhetik a dokumentumok feltételekhez nem kötött, további felhasználását, vagy indokolt esetben felhasználási szerződések útján feltételeket támaszthatnak. E feltételek nem korlátozhatják szükségtelenül a további felhasználás lehetőségeit, és nem szolgálhatnak a verseny korlátozására.”.

               9.

               A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „9. cikk
               Gyakorlati intézkedések
               A tagállamok olyan, a további felhasználásra rendelkezésre álló dokumentumok keresését megkönnyítő gyakorlati intézkedéseket hoznak, mint a fő dokumentumokat metaadataikkal együtt tartalmazó, amennyiben lehetséges és szükséges online módon és számítógéppel olvasható formátumban elérhető jegyzékek, illetve a jegyzékekkel összekapcsolt internetes portálok. A tagállamok lehetőség szerint elősegítik a dokumentumok nyelvek közötti keresését.”.

               10.

               A 11. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
                           „Ez a bekezdés nem alkalmazandó a kulturális erőforrások digitalizálására.”;

                           b)

                           a következő bekezdés kerül beillesztésre:
                           „(2a)   Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben a kizárólagos jog kulturális erőforrások digitalizálásához kapcsolódik, e kizárólagosság időtartama elvben nem haladhatja meg a 10 évet. Abban az esetben, ha ez az időtartam meghaladja a 10 évet, az időtartamot a 11. év folyamán, és – adott esetben – ezt követően 7 évente felülvizsgálják.
                           Az első albekezdésben említett kizárólagos jogokat nyújtó megállapodások átláthatóaknak kell lenniük, és azokat nyilvánosságra kell hozni.
                           Az első albekezdésben említett kizárólagos jog esetén az érintett közintézmény a megállapodás részeként térítésmentesen megkapja a digitalizált kulturális erőforrások egy példányát. Ez a példány a kizárólagosságot biztosító időtartam végén rendelkezésre áll a további felhasználásra.”;

                           c)

                           a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   Azok a 2005. július 1-jén már létező kizárólagosságot biztosító megállapodások, amelyek nem felelnek meg a (2) bekezdés szerinti kivételeknek, a szerződés lejártakor, de legkésőbb 2008. december 31-én megszűnnek.”;

                           d)

                           a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(4)   A (3) cikk sérelme nélkül azok a 2013. július 17-én már létező kizárólagosságot biztosító megállapodások, amelyek nem felelnek meg a (2) és (2a) bekezdés szerinti kivételeknek, a szerződés lejártakor, de legkésőbb 2043. július 18-án megszűnnek.”.

               11.

               A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „13. cikk
               Felülvizsgálat
               (1)   A Bizottság 2018. július 18-ig felülvizsgálja ezen irányelvnek az alkalmazását és a felülvizsgálat eredményeit, az irányelv módosítására vonatkozó esetleges javaslataival együtt az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.
               (2)   A tagállamok háromévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a közszféra információinak további felhasználás céljára történő hozzáférhetővé tételéről, az információk hozzáférhetővé tételének feltételeiről és a jogorvoslati eljárásról. E jelentés alapján – amelyet nyilvánosságra kell hozni – a tagállamok elvégzik a 6. cikk – különösen a határköltségeket meghaladó díjazás tekintetében történő – végrehajtásának felülvizsgálatát.
               (3)   Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat különösen az irányelv hatályára és hatására terjed ki, beleértve a közszféra dokumentumainak további felhasználásában történt növekedés mértékét, a díjazásra vonatkozó elvek hatását és a jogalkotási, valamint igazgatási jellegű hivatalos szövegek további felhasználását, az adatvédelmi szabályok és a további felhasználás lehetőségei közötti kölcsönhatást, illetve a belső piac megfelelő működése és az európai tartalomszolgáltató-ipar fejlődésének további lehetőségeit.”.

         2. cikk
   (1)   A tagállamok 2015. július 18-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
   A tagállamok e rendelkezéseket 2015. július 18-tól alkalmazzák.
   (2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2013. június 26-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. SHATTER

      (1)  HL C 191., 2012.6.29., 129. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2013. június 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. június 20-i határozata.

      (3)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

      (4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

      (5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 16. o.

      (6)  HL L 283., 2011.10.29., 39. o.

      (7)  HL C 169., 2012.6.15., 5. o.

      (8)  HL L 108., 2007.4.25., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

31995L0029

A Tanács 95/29/EK irányelve (1995. június 29.) az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 91/628/EGK irányelv módosításáról

Hivatalos Lap L 148 , 30/06/1995 o. 0052 - 0063 CS.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 ET.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 HU.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 LT.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 LV.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 MT.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 PL.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 SK.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477 SL.ES fejezet 03 kötet 17 o. 466  - 477

		A Tanács 95/29/EK irányelve(1995. június 29.)az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 91/628/EGK irányelv módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSAtekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az állatok szállítás közbeni védelméről szóló, 1991. november 19-i 91/628/EGK tanácsi irányelv [4] 13. cikkének (1) bekezdése előírja a Bizottságnak, hogy készítsen egy jelentést, adott esetben javaslatokkal kiegészítve, az egyes állatfajok szállításakor a szállítóeszközök által teljesítendő maximális utazási időkre, etetési és itatási időközökre, pihenőidőre, férőhelyre és követelményekre vonatkozóan;mivel a Bizottság az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményén alapuló jelentése azt mutatja, hogy a fent említett kérdésekben lehetséges az egyes állatfajtákra vonatkozóan, tudományos ismereteken és gyakorlati tapasztalatokon alapuló követelményeket megállapítani;mivel egyes tagállamok rendelkeznek az utazási időre, az etetési és itatási időközökre, a pihenőidőre és a férőhelyszükségletre vonatkozó szabályokkal; mivel ezen előírások néhány esetben rendkívül részletesek, és egyes tagállamok arra használják fel azokat, hogy korlátozzák az élő állatok Közösségen belüli kereskedelmét; mivel az állatok szállításában résztvevő személyeknek világosan meghatározott kritériumokra van szükségük ahhoz, hogy közösségi szinten működhessenek anélkül, hogy a különböző nemzeti rendelkezésekkel összeütközésbe kerülnének;mivel az élőállat-kereskedelem technikai akadályainak megszüntetése, valamint az érintett piaci szervezetek számára a zavartalan működés lehetővé tétele érdekében, a szóban forgó állatok számára kielégítő szintű védelem biztosítása mellett, szükséges a belső piacra vonatkozóan módosítani a 91/628/EGK irányelv szabályait, szem előtt tartva egyes állatfajták esetében az utazási idő, a pihenőidő, az etetési és itatási időközök, és a férőhelyszükséglet harmonizálását;mivel a tagállamokat továbbá fel kell jogosítani arra, hogy a levágásra szánt állatok utazási idejére vonatkozóan szigorúbb feltételeket állapítsanak meg arra az esetre, amikor az állatokat saját területükön fekvő kiindulási helyről szintén saját területükön fekvő rendeltetési helyre szállítják, a Szerződés általános rendelkezéseinek betartása mellett,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 91/628/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:"a) - a nem kereskedelmi természetű szállításra, illetve bármely a szállítás során az állatért felelős természetes személy által kísért állat egyenkénti szállítására,- a tulajdonosa által magánútjára elvitt, kedvtelésből tartott állatok szállítására."2. A 2. cikk (2) bekezdésében:a) az e) pontban, az "és legalább 10 óra időtartamra elhelyezték" szöveg helyébe az "és legalább 24 óra időtartamra elhelyezték" szöveg lép;b) a következő albekezdésekkel egészül ki:"h) "pihenőidő": összefüggő időtartam az utazás folyamán, mely során az állatokat nem szállítják szállítóeszközzel;i) "szállító": az a természetes vagy jogi személy, aki állatokat szállít- saját felelősségére, vagy- harmadik személy felelősségére, vagy- úgy, hogy harmadik személyt állat-szállító eszközzel ellát,amennyiben a szállítás kereskedelmi természetű és haszonszerzési célból végzik;"3. A 3 cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:"aa. - az egy állatra jutó férőhely (rakodási sűrűség) megfelel legalább a melléklet VI. fejezetében meghatározott értékeknek, az ugyanazon fejezetben említett állatokra és szállítóeszközökre vonatkozóan,- az egyes állatfajokra vonatkozó utazási és pihenő idők, valamint etetési és itatási időközök megfelelnek a melléklet VII. fejezetében meghatározottaknak, az azon fejezetben említett állatokra vonatkozóan, a 3820/85/EGK rendelet [5] rendelkezéseinek sérelme nélkül;"4. Az 5. cikk helyébe a következő lép:"5. cikkA. A tagállamok biztosítják, hogy:1. minden szállító:a) i. nyilvántartásban szerepel oly módon, mely lehetővé teszi az illetékes hatóság számára az adott személy gyors azonosítását ezen irányelv követelményeinek be nem tartása esetén;ii. a gerinces állatoknak a 90/675/EGK irányelv I. mellékletében említett területek valamelyikén történő minden szállítására érvényes engedéllyel rendelkezik, melyet vagy a letelepedés helye szerinti tagállam illetékes hatósága vagy, amennyiben egy harmadik országban alapított vállalkozásról van szó, az Unió egy tagállamának illetékes hatósága bocsát ki, azzal a feltétellel, hogy a fuvarozási vállalkozást irányító személy írásban kötelezettséget vállal arra, hogy betartja a hatályos közösségi állat-egészségügyi jogszabályok követelményeit.Ezen írásos kötelezettségvállalás különösen azt tartalmazza, hogy:- a 2. pontban említett szállító minden szükséges intézkedést megtett ezen irányelv követelményeinek a rendeltetési helyig és különösen – ha harmadik országba irányuló exportról van szó – a közösségi jogszabályok szerinti rendeltetési helyig történő betartása érdekében,- a melléklet I. fejezete A. 6. b) pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül, a 2. pont a) alpontjában említett személyzet meghatározott képzésben részesült – akár a vállalkozáson belül, akár egy képző szerv részéről –, vagy ezzel egyenértékű gyakorlati tapasztalattal rendelkezik, mely képessé teszi arra, hogy gerinces állatokat gondozzon és szállítson, valamint azoknak szükség esetén megfelelő ellátást nyújtson;b) nem szállít, vagy szállíttat állatokat oly módon, mely az állatoknak valószínűleg sérülést vagy szükségtelen szenvedést okoz;c) az ezen irányelvben említett állatok szállításához olyan szállítóeszközt használ, amely biztosítja az állatok szállítás közbeni kíméletére vonatkozó közösségi követelményeknek való megfelelést, különös tekintettel a mellékletben megállapított, valamint a 13. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapítandó követelményekre;2. a szállító:a) az élő állatok szállítását olyan személyzetre bízza, mely rendelkezik az 1. pont a) alpontjában meghatározott szükséges képességekkel, szakértelemmel és ismeretekkel;b) az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett olyan állatok esetében, amelyek a tagállamok közötti kereskedelmi forgalomba kerülnek, vagy amelyeket harmadik országokba exportálnak, és abban az esetben, ha az utazási idő meghaladja a nyolc órát, a melléklet VIII. fejezetében található mintának megfelelő útvonaltervet dolgoz ki, melyet az utazás során az egészségügyi bizonyítványhoz kell csatolni, és mely jelez minden megálló-, illetve átrakodóhelyet.A c) ponttal összhangban, a szállítás teljes időtartamára egyetlen útvonaltervet kell készíteni;c) benyújtja a b) pontban említett útvonaltervet az illetékes hatóságnak az egészségügyi bizonyítvány kiállítása céljából; ezt követően az egészségügyi bizonyítványok számát vagy számait rá kell vezetni az útvonaltervre, és azt le kell pecsételtetni a kiindulási hely állatorvosával, aki jelenti az útvonalterv létét az Animo rendszeren keresztül;d) biztosítja, hogy:i. a b) pontban említett útvonalterv eredeti példányát- a megfelelő személyek a megfelelő időben pontosan elkészítsék és kitöltsék,- csatolják a szállítmányt az egész út során elkísérő egészségügyi bizonyítványhoz;ii. a szállítmányért felelős személyzet- bejegyezze az útvonaltervbe, hogy a szállított állatokat mikor és hol etették és itatták meg az út során,- amennyiben az állatokat harmadik országba exportálják, és az utazási idő a Közösség területén meghaladja a nyolc órát, ellenőrzés után jóváhagyassa az útvonaltervet az engedélyezett határátkelőhely, vagy a tagállam által kijelölt kilépési hely illetékes hatóságával (pecsét és aláírás), miután az állatokat a hatósági állatorvos megvizsgálta, és az út folytatására alkalmasnak találta.A tagállamok előírhatják, hogy a fent említett állat-egészségügyi ellenőrzéssel kapcsolatban felmerült költségeket az állatokat exportáló szállító állja,- visszatéréskor visszaküldje az útvonaltervet a származási hely illetékes hatóságának.Amennyiben azonban az állatokat vízen szállítják harmadik országokba, és az utazási idő meghaladja a nyolc órát, ugyanezen rendelkezéseket kell alkalmazni;e) az illetékes hatóság által megállapított ideig megőrzi a b) pontban említett útvonalterv egy másodpéldányát, amelyet kérésre, ellenőrzés céljából benyújt az illetékes hatóságnak;f) bizonyítja – a szállított fajok vonatkozásában, és ha az út hossza miatt a VII. fejezet 4. pontját kell alkalmazni –, hogy lépéseket tett az állatok táplálék- és vízszükségletének kielégítésére a szállítás során, abban az esetben is, ha az útvonaltervet rajta kívül álló okok miatt meg kell változtatni, vagy az utazást meg kell szakítani;g) biztosítja, hogy az állatokat késedelem nélkül rendeltetési helyükre szállítsák;h) a melléklet III. fejezete rendelkezései betartásának sérelme nélkül, biztosítja, hogy a melléklet VII. fejezetében nem említett fajok egyedeit a szállítás során megfelelő időközönként megetessék és megitassák;3. a 2. pontban említett felelős személy által előzetesen meghatározott megállóhelyeket az illetékes hatóság rendszeresen ellenőrzi, valamint meggyőződik arról is, hogy az állatok alkalmasak az utazás folytatására;4. az állatok etetésére, itatására és pihenésére vonatkozó követelmények betartásának költségeit az 1. pontban említett szállítók viselik.B. Az ezen cikk alkalmazásával kapcsolatos eljárásokat a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.;"5. A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:"8. cikkA tagállamok biztosítják, hogy a 90/425/EGK irányelvben megállapított ellenőrzési elvekkel és szabályokkal összhangban az illetékes hatóságok ezen irányelv követelményeinek betartását az alábbiak nem-diszkriminatív vizsgálatán keresztül ellenőrizzék:a) szállítóeszközök és az állatok közúti szállítás közben;b) a rendeltetési helyükre érkező szállítóeszközök és állatok;c) szállítóeszközök és állatok a piacokon, kiindulási helyeken, megálló- és átrakodóhelyeken;d) a kísérőokmányokon szereplő adatok.Ezeket a vizsgálatokat minden tagállamban az évente szállított állatok reprezentatív mintáján kell elvégezni, és elvégezhetők más célból végzett ellenőrzésekkel egy időben is.Minden tagállam illetékes hatósága éves jelentést nyújt be a Bizottságnak a megelőző naptári évben az a), b), c) és d) pontok tekintetében végzett vizsgálatok számáról, a megállapított jogsértések részleteivel, és az illetékes hatóság által ezek következtében tett intézkedésekkel együtt.Továbbá, amennyiben egy tagállam illetékes hatósága olyan információ birtokába jut, amely alapján jogsértés gyanítható, ellenőrzéseket végezhet, amíg az állatszállítmány az érintett tagállam területén tartózkodik.E cikk nem érinti a tagállamnak a jogszabályok általános betartásáért felelős hatóságai által nem-diszkriminatív jelleggel végzett ellenőrzéseket.;"6. A 9. cikk (1) bekezdése az alábbi, harmadik albekezdéssel egészül ki:"Az illetékes hatóság jelentést tesz az Animo hálózaton keresztül minden, a második albekezdés értelmében hozott intézkedésről, a 17. cikkben meghatározott eljárással összhangban megállapítandó eljárásoknak – köztük a pénzügyi eljárásoknak – megfelelően.;"7. A 10. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:"10. cikk(1) A Bizottság szakértői, ezen irányelv egységes alkalmazásához szükséges mértékben, helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek. Ennek keretében véletlenszerű, nem-diszkriminatív ellenőrzéseket végezhetnek annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságok figyelemmel kísérjék ezen irányelv követelményeinek betartását.A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat ezen ellenőrzések eredményeiről.(2) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket az illetékes hatósággal együttműködve kell végrehajtani.(3) A tagállam, melynek területén az ellenőrzéseket végrehajtják, a szakértőknek feladataik teljesítéséhez minden szükséges segítséget megad.(4) E cikk alkalmazásának részletes szabályait a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni."8. A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:"11. cikk(1) A 91/496/EGK irányelvben meghatározott szabályokat kell alkalmazni, különösen az ellenőrzések megszervezése és nyomon követése tekintetében.(2) Élő állatoknak harmadik országokból történő ezen irányelv alá eső behozatala, tranzitforgalma, valamint a Közösség területére, illetve azon át történő szállítása csak abban az esetben engedélyezett, ha a szállító:- írásban kötelezettséget vállal arra, hogy betartja ezen irányelv követelményeit, különösen az 5. cikkben említetteket, és lépéseket tett betartásuk érdekében,- benyújt egy, az 5. cikknek megfelelően készült útvonaltervet.(3) Továbbá az állat-egészségügyi határállomás hatósági állatorvosa, amikor a (2) bekezdés követelményeinek betartását ellenőrzi, igazolja az állatok kíméletére vonatkozó követelmények betartását. Amennyiben azt állapítja meg, hogy az állatok etetésével és itatásával kapcsolatos követelményeket nem tartották be, a szállító költségére megteszi a 9. cikkben meghatározott intézkedéseket.(4) A 91/496/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében meghatározott bizonyítványokat, illetve okmányokat a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően ki kell egészíteni, ezen irányelv követelményeinek figyelembevétele érdekében.Ezen intézkedések elfogadásáig, a Szerződés általános szabályaira is figyelemmel, a vonatkozó nemzeti szabályokat kell alkalmazni.;"9. A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:"13. cikk(1) A Bizottság, 1995. december 31. előtt benyújtja a Tanácsnak azon követelmények megállapítására vonatkozó javaslatait, melyeknek a szállítóeszközöknek meg kell felelniük. A Tanács ezekről a javaslatokról minősített többséggel határoz.(2) A Tanács, a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel eljárva, 1996. június 30-ig meghatározza azokat a közösségi kritériumokat, melyeknek a megállóhelyeknek meg kell felelniük az infrastruktúra, bizonyos állatfajták etetése, itatása, be- és kirakodása, illetve – amennyiben szükséges – elhelyezése, valamint az ilyen megállóhelyekre alkalmazandó egészségügyi követelmények tekintetében.(3) A Bizottság, 1999. december 31. előtt jelentést nyújt be a Tanácsnak, a tagállamok ezen irányelv végrehajtása óta szerzett tapasztalatairól, adott esetben javaslatokkal együtt, amelyekről a Tanács minősített többséggel határoz.(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett rendelkezések végrehajtásáig, a Szerződés általános szabályaira is figyelemmel, a vonatkozó nemzeti szabályokat kell alkalmazni."10. A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:"16. cikk(1) A tagállamok mentesíthetik ezen irányelv rendelkezései alól a 90/675/EGK irányelv I. mellékletében említettterüle tek egyes részein történő állatmozgásokat, figyelembe veendő azok távolságát a Közösség területének szárazföldi részétől.(2) Az e lehetősséggel élő tagállamok az Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot a meghozott intézkedésekről.;"11. A 18. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:"(2) Ezen irányelv rendelkezéseinek ismételt megsértése, vagy az állatoknak nagy szenvedést okozó jogsértés esetén a tagállam – az egyéb szankciók sérelme nélkül – megteszi a szükséges intézkedéseket a megállapított szabálytalanságok megszüntetése érdekében, beleértve akár az 5. cikk A. pontjának 1. a) ii. alpontjában említett engedély felfüggesztését vagy visszavonását is.A rendelkezések nemzeti jogszabályaikba történő átültetésekor, tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, melyeket a szabálytalanságok megszüntetésére tesznek.;"12. A 18. cikk az alábbi bekezdésekkel egészül ki:"(3) Amennyiben egy tranzit-tagállamban, vagy rendeltetési tagállamban, ezen tagállamok illetékes hatósága megállapítja, hogy egy fuvarozási vállalkozás nem tartja be ezen irányelv rendelkezéseit, késedelem nélkül kapcsolatba lép az engedélyt kibocsátó tagállam illetékes hatóságával. Ez utóbbi megtesz minden szükséges intézkedést, különös tekintettel a (2) bekezdésben meghatározottakra. A meghozott határozatról és annak indokairól tájékoztatja a jogsértést megállapító tagállam illetékes hatóságát, valamint a Bizottságot.A Bizottság az ilyen esetekről rendszeresen tájékoztatja a többi tagállamot.4. A tagállamok, a 89/608/EGK [6] irányelvben megállapított rendelkezéseknek megfelelően eljárva, kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak ezen irányelv alkalmazásában, különösen e cikk rendelkezései betartásának biztosítása érdekében.Amennyiben megállapításra kerül, hogy súlyos vagy ismételt jogsértéseket követtek el, a tagállam, ahol a jogsértéseket megállapították, ideiglenesen megtilthatja az érintett szállítónak, hogy területén állatokat szállítson, feltéve, hogy a kölcsönös segítségnyújtás által nyújtott minden lehetőséget kimerítettek, és a felek felvették a Bizottsággal a kapcsolatot.5. E cikk nem érinti a büntető szankciókra vonatkozó nemzeti szabályokat."13. A melléklet I. fejezete A. szakaszának 2. b) pontja a következő szövegrésszel egészül ki:"Az állatok rekeszében és annak minden szintjén elegendő helyről kell gondoskodni, biztosítandó a megfelelő szellőzést a természetes helyzetükben álló állatok felett oly módon, hogy az az állatokat semmiképp se zavarja természetes mozgásukban.;"14. A melléklet I. fejezete A. szakaszának 2. d) pontja helyébe a következő szöveg lép:"d) Szállítás közben az állatoknak a VII. fejezetben e célra megállapított időközönként vizet és megfelelő takarmányt kell kapniuk.;"15. A melléklet kiegészül az ezen irányelv mellékletében található fejezetekkel.2. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1996. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.A tagállamok azonban 1997. december 31-ig haladékot kapnak, hogy a VII. fejezet 3. pontjában meghatározott követelményeket, azon fejezet 3., 6. és 7. pontjában említett szállítóeszközökre alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1995. június 29-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Barrot[1] HL C 250., 1993.9.14., 12. o.[2] HL C 20., 1994.1.24., 68. o.[3] HL C 127., 1994.5.7., 32. o.[4] HL L 340., 1991.12.11., 17. o. A legutóbb a 92/438/EGK határozattal (HL L 243., 1992.8.25., 27. o) módosított irányelv.[5] HL L 370., 1985. 12. 31., 1. o.[6] HL L 370., 1985. 12. 31., 1. o.;--------------------------------------------------MELLÉKLETA 91/628/EGK irányelv mellékletét kiegészítő fejezetek"VI FEJEZET47. FÉRŐHELYSZÜKSÉGLETA. HÁZIASITOTT EGYPATÁS ÁLLATOKVasúti szállítás"NB:"Hosszú szállítás során a csikóknak és a növendék lovaknak le kell tudniuk feküdni.[1]Felnőtt lovak | 1,75 m2 (0,7 × 2,5 m) [1] |Fiatal lovak (6-24 hónapos) (maximum 48 órás szállítás) | 1,2 m2 (0,6 × 2 m) |Fiatal lovak (6-24 hónapos) (48 órát meghaladó szállítás) | 2,4 m2 (1,2 × 2 m) |Pónik (144 cm alatt) | 1 m2 (0,6 × 1,8) |Csikók (0-6 hónapos) | 1,4 m2 (1 × 1,4 m) |Ezen értékektől a felnőtt lovak és pónik esetében legfeljebb 10 %-al, a fiatal lovak és csikók esetében legfeljebb 20 %-al lehet eltérni, figyelemmel a lovak súlyára és méretére, fizikai állapotukra, az időjárási viszonyokra, és a szállítás várható időtartamára.Közúti szállítás"NB:"Hosszú szállítás során a csikóknak és a fiatal lovaknak le kell tudniuk feküdni.Felnőtt lovak | 1,75 m2 (0,7 × 2,5 m) |Fiatal lovak (6-24 hónapos) (maximum 48 órás szállítás) | 1,2 m2 (0,6 × 2 m) |Fiatal lovak (6-24 hónapos) (48 órát meghaladó szállítás) | 2,4 m2 (1,2 × 2 m) |Pónik (144 cm alatt) | 1 m2 (0,6 × 1,8) |Csikók (0-6 hónapos) | 1,4 m2 (1 × 1,4 m) |Ezen értékektől a felnőtt lovak és pónik esetében legfeljebb 10 %-al, a fiatal lovak és csikók esetében legfeljebb 20 %-al lehet eltérni, figyelemmel a lovak súlyára és méretére, fizikai állapotukra, az időjárási viszonyokra, és a szállítás várható időtartamára.Légi szállításLovak férőhelyszükséglete területre kivetítve0-100 kg | 0,42 m2 |100-200 kg | 0,66 m2 |200-300 kg | 0,87 m2 |300-400 kg | 1,04 m2 |400-500 kg | 1,19 m2 |500-600 kg | 1,34 m2 |600-700 kg | 1,51 m2 |700-800 kg | 1,73 m2 |Tengeri szállításÉlősúly kg-ban | m2/állat |200/300 | 0,90/1,175 |300/400 | 1,175/1,45 |400/500 | 1,45/1,725 |500/600 | 1,725/2 |600/700 | 2/2,25 |B. SZARVASMARHAFÉLÉKVasúti szállításKategória | Hozzávetőleges súly (kg-ban) | Egy állatra eső terület m2 -ben |Kistestű borjú | 55 | 0,30-0,40 |Közepes testű borjú | 110 | 0,40-0,70 |Nagytestű borjú | 200 | 0,70-0,95 |Közepes testű szarvasmarha | 325 | 0,95-1,30 |Nagytestű szarvasmarha | 550 | 1,30-1,60 |Nagyon nagytestű szarvasmarha | >700 | [> 1,60] |Ezen értékektől el lehet térni, figyelemmel az állatok súlyára és méretére, fizikai állapotukra, az időjárási viszonyokra, és a szállítás várható időtartamára.Közúti szállításKategória | Hozzávetőleges súly (kg-ban) | Egy állatra eső terület m2 -ben |Kistestű borjú | 50 | 0,30-0,40 |Közepes testű borjú | 110 | 0,40-0,70 |Nagytestű borjú | 200 | 0,70-0,95 |Közepes testű szarvasmarha | 325 | 0,95-1,30 |Nagytestű szarvasmarha | 550 | 1,30-1,60 |Nagyon nagytestű szarvasmarha | >700 | [> 1,60] |Ezen értékektől el lehet térni, figyelemmel az állatok súlyára és méretére, fizikai állapotukra, az időjárási viszonyokra, és a szállítás várható időtartamára.Légi szállításKategória | Hozzávetőleges súly (kg-ban) | Egy állatra eső terület m2 -ben |Borjak | 50 | 0,23 |70 | 0,28 |Szarvasmarhák | 300 | 0,84 |500 | 1,27 |Tengeri szállításÉlősúly kg-ban | m2/állat |200/300 | 0,81/1,0575 |300/400 | 1,0575/1,305 |400/500 | 1,305/1,5525 |500/600 | 1,5525/1,8 |600/700 | 1,8/2,025 |A vemhes állatoknak 10 %-kal több helyet kell biztosítani.C. JUHOK/KECSKÉKVasúti szállításKategória | Súly kg-ban | Egy állatra eső terület m2 -ben |Nyírt juhok | < 55 | 0,20-0,30 |> 55 | >; 0,30 |Nyíratlan juhok | <55 | 0,30-0,40 |> 55 | >; 0,40 |Ellésközeli juhok | < 55 | 0,40-0,50 |> 55 | >; 0,50 |Kecskék | < 35 | 0,20-0,30 |35-55 | 0,30-0,40 |> 55 | 0,40-0,75 |Ellésközeli kecskék | < 55 | 0,40-0,50 |> 55 | > 0,50 |A fent megjelölt területméretektől el lehet térni, figyelemmel az állatok fajtájára, méretére, fizikai állapotukra és gyapjuk hosszára, valamint az időjárási viszonyokra, és a szállítás időtartamára.Közúti szállításKategória | Súly kg-ban | Egy állatra eső terület m2 -ben |Nyírt juhok és legalább 26 kg-os bárányok | < 55 | 0,20-0,30 |> 55 | > 0,30 |Nyíratlan juhok | < 55 | 0,30-0,40 |> 55 | > 0,40 |Ellésközeli anyajuhok | < 55 | 0,40-0,50 |> 55 | > 0,50 |Kecskék | < 35 | 0,20-0,30 |35-55 | 0,30-0,40 |> 55 | 0,40-0,75 |Ellésközeli kecskék | < 55 | 0,40-0,50 |> 55 | > 0,50 |A fent megjelölt területméretektől el lehet térni, figyelemmel az állatok fajtájára, méretére, fizikai állapotukra és gyapjuk hosszára, valamint az időjárási viszonyok és a szállítás időtartamára. Ajánlás: kis bárányok esetében állatonként 0,2 m2-nél kisebb terület is biztosítható.Légi szállításJuhok és kecskék férőhelyszükséglete területre kivetítve:Átlagos súly (kg-ban) | Egy juhra/kecskére eső terület (m2 –ben) |25 | 0,20 |50 | 0,30 |75 | 0,40 |Tengeri szállításÉlősúly kg-ban | m2/állat |20/30 | 0,24/0,265 |30/40 | 0,265/0,290 |40/50 | 0,290/0,315 |50/60 | 0,315/0,34 |60/70 | 0,34/0,39 |D. SERTÉSEKVasúti és közúti szállításMinden sertés számára lehetővé kell tenni, hogy természetes testhelyzetében le tudjon feküdni, és fel tudjon állni.E minimumkövetelmények betartása céljából a 100 kg körüli sertések férőhelyszükséglete nem haladhatja meg a 235 kg/m2-t.A sertések fajtája, mérete és fizikai állapota miatt előfordulhat, hogy a fent megadott minimális előírt területet növelni kell; az időjárási viszonyokra és a szállítás időtartamára figyelemmel legfeljebb 20 %-os növelés válhat szükségessé.Légi szállításA férőhelyszükségletnek viszonylag nagynak kell lennie, elkerülendő a sérüléseket felszálláskor és leszálláskor vagy légörvény esetén, azonban ezzel együtt is minden állatnak le kell tudni feküdni. A férőhelyszükséglet meghatározásakor figyelembe kell venni az éghajlatot, az út teljes időtartamát, és az érkezés időpontját.Átlagos súly | Egy sertésre eső terület |15 kg | 0,13 m2 |25 kg | 0,15 m2 |50 kg | 0,35 m2 |100 kg | 0,51 m2 |Tengeri szállításÉlősúly kg-ban | m2/állat |10 vagy kevesebb | 0,20 |20 | 0,28 |45 | 0,37 |70 | 0,60 |100 | 0,85 |140 | 0,95 |180 | 1,10 |270 | 1,50 |E. BAROMFIA konténerekben szállított baromfira alkalmazandó férőhelyszükségletek:Kategória | Terület |Napos csibék | 21-25 cm2 /csibe |1,6 kg-nál kisebb súlyú baromfi | 180-200 cm2/kg |1,6 és 3 kg közötti súlyú baromfi | 160 cm2/kg |3 és 5 kg közötti súlyú baromfi | 115 cm2/kg |5 kg-nál nagyobb súlyú baromfi | 105 cm2/kg |Ezen értékektől el lehet térni, figyelemmel az állatok súlyára és méretére, fizikai állapotukra, az időjárási viszonyokra, és a szállítás várható időtartamára.VII. FEJEZET48. Itatási és etetési időközök, szállítási és pihenő idők1. Az e fejezetben meghatározott követelményeket az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt állatfajok szállítására kell alkalmazni, a légi szállítás kivételével, amelynek követelményeit az I. fejezet E. 27-29. pontja határozza meg.2. A szállítás időtartama az 1. pontban említett fajok egyedei estében nem haladhatja meg a nyolc órát.3. A 2. pontban említett maximális szállítási idő meghosszabbítható, amennyiben a szállítóeszköz eleget tesz az alábbi kiegészítő követelményeknek:- a jármű padozatán elegendő alom van,- a szállító jármű a szállított állatok fajának és az út időtartamának megfelelő élelmet szállít,- biztosított az állatokhoz való közvetlen hozzáférés,- megfelelő szellőztetési lehetőséggel rendelkezik, amely a (külső és belső) hőmérséklet függvényében szabályozható,- mozgatható válaszfalak állnak rendelkezésre elkülönített rekeszek létrehozásához,- a jármű megálláskor vízhálózatra csatlakoztatható,- sertések szállítására használt járművek esetében, a jármű elegendő vizet visz magával az állatok útközbeni nedvesen tartásához.4. A 3. pont követelményeinek megfelelő közúti járművek használatakor az itatási és etetési időközök, utazási és pihenési idők a következők:a) Az el nem választott, még tejen élő borjaknak, bárányoknak, kecskegidáknak és csikóknak, valamint az el nem választott malacoknak kilenc órai szállítás után legalább egy óra, az itatásra és – amennyiben szükséges – etetésre elegendő pihenő időt kell biztosítani. E pihenő idő után az állatokat további kilenc órán át lehet szállítani.b) A sertéseket legfeljebb 24 órán keresztül lehet szállítani. Szállítás közben folyamatosan biztosítani kell számukra vizet.c) A háziasított egypatás állatokat (a 90/426/EGK irányelv [2] szerinti törzskönyvezett lófélék kivételével) legfeljebb 24 órán keresztül lehet szállítani. A szállítás során az állatokat nyolcóránként el kell látni folyadékkal és – amennyiben szükséges – meg kell etetni.d) Minden más, az 1. pontban említett fajokhoz tartozó állat számára 14 órás szállítás után legalább egy óra, az itatásra és – amennyiben szükséges – etetésre elegendő pihenő időt kell biztosítani. E pihenő idő után az állatokat további 14 órán át lehet szállítani.5. A fent említett szállítási idők után az állatokat ki kell rakodni, meg kell itatni és etetni, és legalább 24 órán keresztül pihentetni kell.6. Az állatokat tilos vasúton szállítani, amennyiben a maximális utazási idő meghaladja a 2. pontban meghatározott időtartamot. Azonban, amennyiben a 3. és 4. pontban meghatározott feltételek teljesülnek – a pihenő idők kivételével –, a 4. pontban meghatározott utazási időket kell alkalmazni.7. a) Az állatokat tilos vízi úton szállítani, amennyiben a maximális utazási idő meghaladja a 2. pontban meghatározott időtartamot, hacsak a 3. és 4. pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, az utazási és pihenő idők kivételével.b) A Közösségen belüli két földrajzi pont közötti rendszeres és közvetlen, az állatok kirakodása nélkül, hajókra rakodott járművekkel történő vízi szállítás esetében az állatokat a rendeltetési kikötőben, vagy annak közvetlen közelében lerakodás után 12 órán át pihentetni kell, kivéve, ha a tengeri út időtartama olyan, hogy az utazás besorolható a 2-4. pont általános rendszerébe.8. Az állatok érdekében a 3., 4. és 7. b) pontban meghatározott utazási idők két órával meghosszabbíthatók, különösen a rendeltetési hely közelségére tekintettel.9. A 3-8. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok felhatalmazást nyernek, a vágásra szánt állatok szállítása tekintetében egy meg nem hosszabbítható, nyolc órás maximális utazási idő meghatározására, amennyiben a szállítás kizárólag olyan kiindulási helyről olyan rendeltetési helyre történik, melyek mindegyike saját területükön helyezkedik el.VIII. FEJEZETÚTVONALTERV"+++++ TIFF +++++[1] "A használható szabványvagon szélessége 2,6-2,7 m.[2] HL L 224., 1990.8.18., 29. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 97/58/EK irányelve (1997. szeptember 26.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 94/57/EK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997L0058

Hivatalos Lap L 274 , 07/10/1997 o. 0008 - 0008

		A Bizottság 97/58/EK irányelve(1997. szeptember 26.)a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 94/57/EK tanácsi irányelv módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 1994. november 22-i 94/57/EK számú tanácsi irányelvre és különösen annak 8. cikkére,mivel a 94/57/EK irányelv melléklete a szakhatóság nevében eljáró szervezetek felhatalmazásának iránymutatásairól szóló A.739 (18) számú IMO-határozaton alapul;mivel az IMO Közgyűlése 19. ülésén elfogadta a szakhatóságok nevében eljáró elismert szervezetek szemlézési és hitelesítési feladatainak részletezéséről szóló A.789 (19) számú határozatot;mivel az A.789 (19) számú IMO-határozatban szereplő részletezések az A.739 (18) számú IMO-határozatban előírt iránymutatások kiegészítésének tekintendők;mivel a 94/57/EK irányelv mellékletébe az alkalmazhatóság mértékéig indokolt az A.789 (19) IMO-határozat rendelkezéseinek beépítése;mivel az ezen irányelvben előírt rendelkezések összhangban vannak a Bizottság 94/57/EK irányelvének 7. cikke alapján felállított bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 94/57/EK irányelv mellékletének az "A. Általános előírások" című szakasza a következő 7. ponttal egészül ki:"7. A szervezetnek a szakhatóság nevében eljáró szervezetek szemlézési és hitelesítési feladatai részletezéséről szóló A.789 (19) számú IMO-határozat mellékletében előírt rendelkezésekkel összhangban kell tevékenykednie mindaddig, amíg tevékenységét az ezen irányelv hatálya alá eső ügyekkel kapcsolatosan végzi."2. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 1998. szeptember 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(3) A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.3. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1997. szeptember 26-án.a Bizottság részérőlNeil Kinnocka Bizottság tagja--------------------------------------------------