Fontos jogi nyilatkozat

|

31985L0205

A Bizottság irányelve (1985. február 18.) a gépjárművek visszapillantó tükreire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 71/127/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

Hivatalos Lap L 090 , 29/03/1985 o. 0001 - 0029 finn különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0158  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0215  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0158  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0215  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 12

		A Bizottság irányelve(1985. február 18.)a gépjárművek visszapillantó tükreire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 71/127/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(85/205/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 80/1267/EGK [1] irányelvvel módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 23-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a 79/795/EGK bizottsági irányelvével [3] módosított, a gépjárművek visszapillantó tükreire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. március 1-jei 71/127/EGK tanácsi irányelvre [4],mivel az összegyűlt tapasztalatok és a technika jelenlegi állása szerint a 71/127/EGK irányelv egyes követelményei nemcsak kiegészíthetők, és jobban összehangolhatók a tényleges vizsgálati feltételekkel, hanem szigoríthatók is annak érdekében, hogy javuljon a közúti közlekedésbiztonság;mivel az M1 (személygépkocsi) és N1 (könnyű kisteherautó) kategóriákba tartozó gépkocsiknál az utasoldali külső visszapillantó tükör ugyan továbbra sem kötelező, azonban változtatásokra van szükség a tükörnek és foglalatának a felépítése tekintetében annak érdekében, hogy optimális látóteret biztosítsanak, ugyanakkor a rázkódás és a légellenállás a legkisebbre csökkenjen a berendezés méretének köszönhetően;mivel az N3 (nehéz tehergépjármű) kategóriában csuklós munkagépek esetében azok a meglévő rendelkezések, amelyek a járműoldali és a jármű mögötti látótérre vonatkoznak, elégtelennek bizonyultak, és ennek a hiányosságnak a kiküszöbölésére elő kell írni egy kiegészítő, úgynevezett "széles látószögű" visszapillantó tükör felszerelését;mivel az N3 (pótkocsi nélküli vagy pótkocsis tehergépkocsik és nyerges vontatók) kategóriába tartozó valamennyi gépjármű esetében elégtelennek bizonyultak azok a rendelkezések, amelyek a vezetőfülke melletti területen a vezetővel átelleni oldalon a látótérre vonatkoznak, és ennek a hiányosságnak a megszüntetésére elő kell írni az úgynevezett "külső közeltéri tükör" felszerelését;mivel az ezen irányelvben előirányzott intézkedések megfelelnek a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményének,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 71/127/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A7. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:"7. cikk(1) 1985. október 1-jétől kezdődően a tagállamok a gépjárművek visszapillantó tükreire történő hivatkozással nem:a) - tagadhatják meg az EGK-típusjóváhagyás megadását, a 70/156/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdés harmadik francia bekezdésében említett okirat kiállítását vagy nemzeti típusjóváhagyás kiadását,- tilthatják meg a gépjárművek forgalomba helyezését,amennyiben e járműtípus vagy járműtípusok visszapillantó tükrei megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek,b) - tagadhatják meg az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás és a nemzeti típusjóváhagyás kiadását a visszapillantó tükrök egy típusára, ha a visszapillantó tükrök megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek,- tilthatják meg a visszapillantó tükrök forgalomba hozatalát, ha azok el vannak látva az ezen irányelv követelményei szerint kiállított EGK-típus-jóváhagyási jellel.(2) 1986. október 1-jét követően a tagállamok:a) - nem állítják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikk (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett okiratot olyan járműtípusra, amelynek visszapillantó tükrei nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek,- megtagadhatják nemzeti típusjóváhagyás megadását egy járműtípusnak, ha annak visszapillantó tükrei nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek,b) - nem adhatják ki az EGK-alkatrész-típusjóváhagyást olyan visszapillantótükör- típusra, amely nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek,- megtagadhatják a nemzeti alkatrésztípus-jóváhagyás megadását arra a visszapillantótükör-típusra, amely nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek.(3) 1988. október 1-jétől kezdődően a tagállamok megtilthatják a járművek forgalomba helyezését – a III. melléklet 2.1.3. pontja szerinti meghatározott járművek kivételével –, ha visszapillantó tükreik nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek.1992. október 1-jétől a tagállamok megtilthatják a III. melléklet 2.1.3. pontjában meghatározott járművek forgalomba helyezését, amennyiben visszapillantó tükreik nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek, valamint megtilthatják a visszapillantó tükrök forgalomba hozatalát, ha azok nincsenek ellátva az ezen követelményei szerint kiállított alkatrész-típusjóváhagyási jellel."2. A mellékleteket helyébe ezen irányelv mellékletei lépnek.A 71/127/EGK irányelv szövegében a mellékletek említése az ezen irányelv mellékletei megfelelő rendelkezéseinek említését jelenti, következőképpen:- az I. melléklet 2. pontja megfelel a II. mellékletnek,- az I. melléklet 2.6. pontja megfelel a II. melléklet 2. függelékének.2. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1985. október 1.-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1985. február 18-án.a Bizottság részérőlCockfieldalelnök[1] HL L 375., 1980.12.31., 34.o.[2] HL L 42., 1979.2.23., 1.o.[3] HL L 68., 1971.3.22., 1.o.[4] HL L 239., 1979.9.22., 1.o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETFOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. Visszapillantó tükör: minden berendezés a komplex optikai rendszerek, mint például a periszkóp kivételével, amelynek feladata a jármű mögött és oldalán a III. melléklet 5. pontjában meghatározott látótérben a megfelelő látás biztosítása.2. Belső tükör: az 1. pontban meghatározott berendezés, amely a jármű utasterében helyezhető el.3. Külső tükör: az 1. pont szerinti meghatározott berendezés, amely a jármű külső felületén helyezhető el.4. Ellenőrző visszapillantó tükör: az 1. pontban meghatározott visszapillantó tükörtől különböző tükör, amelyet a jármű utasterében vagy külső felületén lehet rögzíteni annak érdekében, hogy a III. melléklet 5. pontjában meghatározott látótértől eltérő látóteret biztosítson.5. Visszapillantótükör-típus: olyan berendezések, amelyek következő lényeges jellemzők tekintetében egymástól jelentősen nem térnek el:5.1. a visszapillantó tükör tükröző felületének a méretei és görbületi sugarai,5.2. a visszapillantó tükör kidolgozása, alakja vagy anyagai, beleértve a felépítményen történő elhelyezésre szolgáló elemeket is.6. Visszapillantótükör-osztály: azon berendezések összessége, amelyek egy vagy több azonos tulajdonsággal vagy több azonos tulajdonsággal vagy funkcióval rendelkeznek. Az osztályozás a következő:I. osztály: | belső visszapillantó tükrök, amelyek biztosítják a III. melléklet 5.2. pontja szerinti látóteret, |II. és III. osztály: | úgynevezett "fő" külső visszapillantó tükrök, amelyek biztosítják a III. melléklet 5.3. pontja szerinti látóteret, |IV. osztály: | úgynevezett "széles látószögű" külső visszapillantó tükrök, amelyek biztosítják a III. melléklet 5.4. pontja szerinti látóteret, |V. osztály: | úgynevezett "külső közeltéri" visszapillantó tükrök, amelyek biztosítják a III. melléklet 5.5. pontja szerinti látóteret. |7. r: azoknak a görbületi sugaraknak az átlagértéke, amelyeket a tükröző felületen e melléklet I. függelékének 2. pontjában leírt eljárás szerint kell mérni.8. Fő görbületi sugár a tükröző felület egy pontjában( ri ): az I. függelékben meghatározott berendezés segítségével kapott érték, amelyet a II. melléklet 2.2.1. pontja szerint meghatározott b. szakasszal párhuzamos felület közepén átmenő tükröző felület ívén, valamint az e szakaszra merőleges íven mérnek.9. Görbületi sugár a tükröző felület egy pontjában (rp ): az ri és az r"i fő görbületi sugár számtani átlaga, azaz:r=r+ r′i210. A tükröző felület középpontja: a tükröző felület látható területének felületi súlypontja.11. A visszapillantó tükör alkatrészeinek lekerekítési sugara: annak a körívnek a "c" sugara, amely legjobban megközelíti az adott alkatrész lekerekítését.12. A vezető két szemének a helye: olyan két pont, amely egymástól 65 mm távolságban és amely a vezetőülésnek e melléklet 2. függelékében meghatározott R pontja felett merőlegesen 635 mm magasságban van. A két pontot összekötő egyenes derékszöget zár be a jármű merőleges hosszanti középsíkjával. A két nézőpont által meghatározott szakasz középpontja abba a merőleges hosszanti síkba esik, amelynek át kell haladnia a vezetőülés gyártó által meghatározott középpontján.13. Ambinokuláris látás: a jobb oldali és a bal oldali szem monokuláris látóterének összeadódásával létrejövő teljes látótér (lásd a következő ábrát).+++++ TIFF +++++E | = belső visszapillantó tükör |OD | = a vezető két szeme |OE |ID | = monokuláris virtuális képek |IE |I | = ambinokuláris virtuális kép |A | = a bal szem látószöge |B | = a jobb szem látószöge |C | = binokuláris látószög |D | = ambinokuláris látószög |14. Járműtípus a visszapillantó tükör vonatkozásában: olyan gépjárművek, amelyek a következő alapvető jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:14.1. a felépítmények látóteret korlátozó jellemzői;14.2. az R pont koordinátái;14.3. A kötelező és a nem kötelező visszapillantó tükrök elrendezése és típusai, ha fel vannak szerelve.15. M1, M2, M3, N1, N2, N3 járműosztály: a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott járműosztályok.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA VISSZAPILLANTÓ TÜKRÖK KIALAKÍTÁSÁNAK ELŐÍRÁSAI ÉS AZ EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSÁHOZ SZÜKSÉGES VIZSGÁLATOK1. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK1.1. Minden visszapillantó tükörnek beállíthatónak kell lennie.1.2. A tükröző felületet egy házba (foglalat, stb.) kell befoglalni, a ház peremének minden helyen és minden irányban "c" ≥ 2,5 mm értékkel kell rendelkeznie. Ha a fényvisszaverő felület túlnyúlik a védőburkolaton, akkor a védőburkolaton túlnyúló részre a "c" lekerekítési sugárnak ≥ 2,5 milliméternek kell lennie, és a tükröző felületnek vissza kell térnie a védőburkolatba, ha a védőburkolatból legjobban kiálló részen 50 N értékű vízszintes, a jármű hosszanti középsíkjával közel párhuzamos erőhatás éri.1.3. Amennyiben a visszapillantó tükör sík felületen kerül elhelyezésre, úgy minden részének, amely statikus feltételek mellett bármilyen beállítás esetén belső tükörnél 165 mm átmérőjű gömbbel, külső visszapillantó tükörnél 100 mm átmérőjű gömbbel érintkezhet, valamint azoknak a részeknek, amelyek a 4.2. pont szerinti vizsgálat alapján a járművön maradnak, "c" ≥ 2,5 mm lekerekítési sugárral kell rendelkezniük.1.3.1. A felerősítési lyukak peremeire és a 12 milliméternél kisebb átmérőjű vagy hosszabbik átlóval rendelkező hornyokra nem vonatkoznak az 1.3. pontjának a lekerekítési sugarakra előírt követelményei, amennyiben ezek lekerekítettek.1.4. A tükröket a járműre rögzítő berendezést úgy kell kialakítani, hogy az 50 mm sugarú henger, amelynek tengelye az egyik forgástengely/vagy a forgástengelyek egyike, amely/amelyek körül az ütközés esetén a visszapillantó tükör a kívánt irányba elmozdul, a berendezés rögzítő felületét legalább részben metssze.1.5. A külső visszapillantó tükrökre nem vonatkoznak az 1.2. és 1.3. pontban említett rendelkezések, ha ezek olyan anyagokból készülnek, amelyek keménysége nem haladja meg a 60 Shore A értéket.1.6. A belső visszapillantó tükröknél az 1.2. és az 1.3. pont rendelkezései csak a merev rögzítő-szerkezetekre és az 50 Shore A-nál nagyobb keménységű alkatrészekre vonatkoznak.2. MÉRETEK2.1. Belső visszapillantó tükrök (I. osztály)A fényvisszaverő felület rendelkezzen olyan méretekkel, amelyek lehetővé teszik egy 4 cm oldalhosszúságú és értékekkel rendelkező téglalap beírását.a = 15 cm ×1 +1000r2.2. Fő külső visszapillantó tükrök (II. és III. osztály)2.2.1. A fényvisszaverő felület méretei olyanok legyenek, hogy arra a következők rárajzolhatók legyenek:- 4 cm magasságú, "a" cm hosszúságú téglalap,- a téglalap magasságával párhuzamos, "b" cm hosszúságú szakasz.2.2.2. Az "a" és "b" legkisebb értékei a következő táblázatban vannak megadva.Visszapillantó tükör osztály | Járműosztályok, amelyekhez a visszapillantó tükröket tervezték | a | b |II. | M2, M3, N2 és N3 | 171 + 1000r | 20 |III. | M1 és N1 N1 (amennyiben a III. melléklet 2.1.3. pontjának előírásai alkalmazhatóak) | 131 + 1000r | 7 |2.3. "Széles látószögű" külső visszapillantó tükrök (IV. osztály)A fényvisszaverő felület határoló vonala egyszerű geometriai kialakítású, méretei, amennyiben szükséges, a II. osztályú külső visszapillantó tükrökkel együttesen, lehetővé teszik a III. függelék 5.4. pontjában meghatározott látótér érzékelését.2.4. "Külső közeltéri" külső visszapillantó tükör (V. osztály)A fényvisszaverő felület határoló vonala egyszerű geometriai kialakítású, méretei lehetővé teszik a III. függelék 5.5. pontjában meghatározott látótér érzékelését.3. FÉNYVISSZAVERŐ FELÜLETEK ÉS A VISSZAVERÉSI TÉNYEZŐ3.1. A visszapillantó tükör fényvisszaverő felülete sík vagy konvex gömbfelület legyen.3.2. A görbületi sugarak közötti különbség3.2.1. Az ri vagy r'i és az rp közötti különbség egy referenciapontban sem haladhatja meg a 0.15 r értéket.3.2.2. Az egyes görbületi sugarak ( rp1, rp2 és rp3 ) és az r közötti különbség nem haladhatja meg a 0.15 r értéket.3.2.3. Amennyiben az r értéke nem kevesebb 3000 milliméternél, úgy a 3.2.1. és 3.2.2. pontjában megadott 0,15 r érték helyébe 0,25 r lép.3.3. Az "r" nem lehet kisebb az alábbi értékeknél:3.3.1. 1200 mm a belső visszapillantó tükröknél (I. osztály) és a III. osztályba tartozó külső visszapillantó tükröknél;3.3.2. 1800 mm a II. osztályba tartozó külső visszapillantó tükrök esetén;3.3.3. 400 mm a "széles látószögű" (IV osztály) és a "külső közeltéri visszapillantó tükrök" (V. osztály) esetén.3.4. A szokásos visszaverődési tényező, e függelék 1. mellékletében leírt eljárással mérve, nem lehet kisebb, mint 40 %.Kétállású ("nappali" és "éjszakai") tükröző felületeknél a "nappali" állásban legyen felismerhető a közúti közlekedési jelzések színe. A szokásos visszaverődési tényező "éjszakai" állásban nem lehet kisebb, mint 4 %.3.5. A fényvisszaverő felületnek tartós, rossz időjárás melletti használat után is meg kell őriznie a 3.4. pontban előírt tulajdonságokat.4. VIZSGÁLATOK4.1. A visszapillantó tükrökön a 4.2. és 4.3. pontban előírt vizsgálatokat kell elvégezni.4.1.1. Azoknál a külső visszapillantó tükröknél, amelyeknél a tükör állásától függetlenül a jármű műszakilag megengedett legnagyobb tömege mellett egy alkatrész sem található a talajtól 2 méternél alacsonyabban, a 4.2 pontban felsorolt vizsgálatokra nincs szükség.Ez az eltérés akkor is érvényes, ha a visszapillantó tükör rögzítőelemei (tartólemezek, tartók, forgócsukló stb.) nincsenek a talajtól 2 m távolságban, de a teljes járműszélességen belül vannak. Ezt a visszapillantó tükör alsó rögzítőelemei vagy más, előrébb található részein átmenő, a jármű hossztengelyére merőleges keresztsíkban kell mérni, ha ezáltal egy nagyobb együttes szélességet lehet megállapítani.Ebben az esetben a tükörrel együtt mellékelni kell egy olyan leírást, amelyből kiderül, hogy a visszapillantó tükröt úgy kell felszerelni, hogy rögzítő elemeinek felszerelése megfeleljen a fenti előírásoknak.Amennyiben ezt az eltérést kihasználják, a tartókart a letörölhetetlen formában meg kell jelölni a+++++ TIFF +++++jelzéssel, és arra megfelelő bejegyzéssel a típusbizonyítványon is utalni kell.4.2. Ütközéses vizsgálat4.2.1. A vizsgálóberendezés leírása4.2.1.1. A vizsgálóberendezés egy ingából áll, amely két vízszintes és egymással derékszöget bezáró tengely irányában végezhet lengőmozgást, ezek egyike merőleges a "kioldási" pályája síkjára.Az inga végét egy 165 ± 1 mm átmérőjű merev golyó alkotja, melyet 5 mm vastag, 50 Shore A.o keménységű gumi bevonattal láttak el.Egy berendezés teszi lehetővé a kioldási síkjában mérhető legnagyobb kitérés meghatározását.Az ingaállványra rögzített tartó szolgál a vizsgálati minta elhelyezésére. Az ütközéses vizsgálat követelményei a 4.2.2.6. pontban vannak meghatározva.Az 1. ábrán láthatók a vizsgálóberendezés méreteire és a szerkezetére vonatkozó követelmények.+++++ TIFF +++++1. ábra4.2.1.2. Az inga ütközési központja a kalapácsot alkotó golyó közepén található. Ennek távolsága "l" az inga lengési tengelyétől 1 m ± 5 mm, a kioldási síkon mérve. Az inga redukált tömege mo = 6.8 ± 0.05 kg ( az "mo" és az inga "m" teljes tömege, valamint az inga súlypontja és forgástengelye közötti d távolságnak az összefüggését az alábbi egyenlet adja:m= m).4.2.2. A vizsgálat leírása4.2.2.1. A visszapillantó tükröt a berendezés gyártója, adott esetben a jármű gyártója által javasolt módon kell rögzíteni.4.2.2.2. A visszapillantó tükör helyzetének beállítása a vizsgálathoz:4.2.2.2.1. A visszapillantó tükröt úgy kell elhelyezni az ingás vizsgáló berendezésen, hogy az a megrendelő felszerelési előírásai által meghatározott vízszintes és függőleges tengelyeknek megfelelő helyzetben álljon.4.2.2.2.2. Amennyiben a visszapillantó tükröt az alaplemezhez képest be lehet állítani, vizsgálati helyzetnek olyannak kell lennie, hogy a forgó berendezés működése számára a legkedvezőtlenebb legyen a megrendelő által előírt beállítási tartományon belül.4.2.2.2.3. Amennyiben a visszapillantó tükröt az alaplemezhez képest be lehet állítani, a ház és az alaplemez közötti legrövidebb távolságot kell választani.4.2.2.2.4. Amennyiben a házon belül a fényvisszaverő felületet állítani lehet, ennek beállítását úgy kell megválasztani, hogy a járműtől legtávolabb lévő felső sarka a védőburkolathoz képest a legjobban kiálljon.4.2.2.3. A belső visszapillantó tükrök 2. vizsgálatát leszámítva (lásd a 4.2.2.6.1. pontot), ha az inga függőleges helyzetében van, a kalapács középpontján átmenő vízszintes és hosszirányú merőleges síkoknak illeszkedniük kell a fényvisszaverő felület középpontjához, amint azt az I. melléklet 10. pontja meghatározza. Az inga hosszirányú lengésének párhuzamosnak kell lennie a jármű hosszirányú szimmetriasíkjával.4.2.2.4. Amennyiben a 4.2.2.1. és 4.2.2.2. pontban megállapított beállítási feltételek mellett a visszapillantó tükör részei korlátozzák a kalapács visszatérését, az ütközés helyét a forgás tengelyéhez képest függőleges irányban el kell tolni.Az eltolás mértéke nem lehet nagyobb, mint ami a vizsgálat végrehajtásához feltétlenül szükséges; mértékét az alábbi módon korlátozzák:- vagy a kalapácsot elválasztó gömb a hengerrel érintkezik, amint azt az 1.4. bekezdésben meg van határozva,- vagy a kalapáccsal érintkező pont legalább 10 milliméterre található a fényvisszaverő felület peremétől.4.2.2.5. A vizsgálat során a kalapácsot elengedik abból a magasságból, amelynél az inga 60 º-os szöget zár be a függőlegessel. A kalapácsnak a visszapillantó tükröt az inga függőleges helyzetében kell eltalálnia.4.2.2.6. A tükrök ütközéses vizsgálatát a következő eltérő feltételek mellett végzik:4.2.2.6.1. Belső visszapillantó tükrök1. vizsgálat: a becsapódási pontnak, a 4.2.2.3. pontban meghatározott helyen kell lennie. A kalapács találja el a visszapillantó tükör fényvisszaverő felületét.2. vizsgálat: a becsapódási pont a védőburkolat szélén legyen úgy, hogy az eredő becsapódás a fényvisszaverő felülettel 45 º-os szöget zár be és vízszintes síkban keresztülhalad a fényvisszaverő felület középpontján. A kalapácsnak el kell találnia a visszapillantó tükör tükröző felületét.4.2.2.6.2. Külső visszapillantó tükrök1. vizsgálat: a becsapódási pontnak meg kell felelnie a 4.2.2.3. vagy a 4.2.2.4. pontban meghatározottnak. A becsapódásnak olyannak kell lennie, hogy a kalapács találja el a visszapillantó tükör fényvisszaverő felületét.2. vizsgálat: a becsapódási pontnak meg kell felelnie a 4.2.2.3. vagy a 4.2.2.4. pontban meghatározottnak. A becsapódásnak olyannak kell lennie, hogy a kalapács találja el a visszapillantó tükörnek a fényvisszaverő felülettel ellentétes oldalát.A II. és a III. osztályba tartozó visszapillantó tükrök esetében, ha azok közös tartóra vannak szerelve a IV. osztályba tartozó visszapillantó tükrökkel, a fent leírt vizsgálatokat az alsó tükrön kell elvégezni. Ugyanakkor a vizsgálatot végző műszaki szolgálat ezt a vizsgálatot vagy ezeknek a vizsgálatoknak az egyikét megismételheti a felső tükörrel, ha ez a talajtól 2 méternél kisebb távolságra van elhelyezve.4.3. Hajlítóvizsgálat tartószáron rögzített védőburkolaton4.3.1. Az V. osztályba tartozó visszapillantó tükrök kivételével ezt a vizsgálatot minden más visszapillantó tükörnél el kell végezni.4.3.2. A vizsgálat leírásaA védőburkolatot vízszintesen kell befogni egy berendezésbe olyan módon, hogy a tartó beállító elemeit jól lehessen rögzíteni. A védőburkolatnak a tükörkar befogási helyéhez közelebb fekvő végét a legnagyobb mérete irányába egy 15 mm széles, a foglalat teljes szélességét lefedő merev ütközővel kell rögzíteni.A másik végen egy ugyanilyen ütközőt kell a foglalatra felszerelni, és itt kerül alkalmazásra az előírt vizsgálati terhelés (2. ábra).A foglalatnak a terhelt véggel ellentétes végét rögzíteni is lehet ahelyett, hogy a 2. ábrán bemutatott helyzetben tartanák.Példa a visszapillantótükör-foglalat hajlítóvizsgálatát végző szerkezetre+++++ TIFF +++++2. ábra4.3.3. A vizsgálati terhelés 25 kg, amit egy percen keresztül alkalmaznak.5. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI5.1. A 4.2. pontban megadott vizsgálatoknál az ingának mozgását úgy kell folytatnia az ütközés után, hogy a karállásnak a kioldási síkra kivetített képe a merőlegessel 20 º-os szöget zárjon be.A szögmérés pontossága ± 1° legyen.5.1.1. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a visszapillantó tükrökre, amelyek fel vannak ragasztva a szélvédőre, ebben az esetben az 5.2. pontban meghatározott követelményeket alkalmazzák a vizsgálat után.5.1.2. A felfelé haladó inga és a függőleges által bezárt szög 20 º-ról 10 º-ra csökken a II., valamint a III. osztályba tartozó visszapillantó tükröknél, ha ezek a IV. osztály visszapillantó tükreivel közös tartóba vannak rögzítve.5.2. A 4.2. pontban leírt vizsgálatnál a szélvédőre ragasztott visszapillantó tükröknél a tükörtartó törése esetén a visszamaradó rész legfeljebb 1 centiméterrel nyúlhat túl az alaplemezen, és a vizsgálat után visszamaradó szerelvénynek meg kell felelnie az 1.3. pont követelményeinek.5.3. A 4.2. és a 4.3. pont szerinti vizsgálatoknál a fényvisszaverő felület nem törhet el. Mindazonáltal a fényvisszaverő felület törése megengedett az alábbi feltételek teljesülése esetén:5.3.1. A törött üvegdarabok megmaradnak a védőburkolatban vagy egy, a foglalattal szilárdan összekapcsolt felületen; a részleges leválás azonban megengedett, ha ez a repedés egyik oldalán sem haladja meg a 2,5 millimétert. A becsapódási pontban az üvegfelületből szilánkkiválás megengedett;5.3.2. a fényvisszaverő felület biztonsági üvegből készül.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA VISSZAPILLANTÓ TÜKRÖK JÁRMŰRE TÖRTÉNŐ FELSZERELÉSÉRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK1. ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK1.1. A visszapillantó tükröket a járműveken úgy kell felszerelni, hogy ne mozduljanak el olyan mértékben, ami a mért látóteret érzékelhetően megváltoztatja, vagy olyan erős rezgésekhez vezet, hogy a vezető az észlelt képet félreértelmezheti.1.2. Az 1.1. pontban meghatározott feltételeknek teljesülniük kell, ha a jármű a legnagyobb sebességének 80 százalékával, de legfeljebb 150 km/ó sebességgel halad.2. A VISSZAPILLANTÓ TÜKRÖK SZÁMA2.1. A visszapillantó tükrök előírt legkisebb száma2.1.1. Az 5. pontban meghatározott látóteret a visszapillantó tükröknek az alábbi táblázatban előírt legkisebb száma mellett kell biztosítani:Jármű osztály | Belső tükör I. osztály | Külső visszapillantó tükör |Fő visszapillantó tükör | Széles látószögű visszapillantó tükör, IV. osztály | Rámpatükör, V. osztály |II. osztály | III. osztály |M1 | 1 (lásd a 2.1.2. pontot) | – (lásd a 2.1.2.3. pontot) | 1 A jármű külső oldalán (lásd e függelék 2.2.1 pontját) | – | – |M2 | – | 2 (egy a bal oldalon és egy a jobb oldalon) | 1 | – | – (lásd a 2.2.2. és a 3.7. pontot) |M3 | – | 2 (egy a bal oldalon és egy a jobb oldalon) | – | – | – (lásd a 2.2.2. és a 3.7. pontot) |N1 | 1 (lásd a 2.1.2. pontot) | – (lásd a 2.1.2.3. pontot) | 1 A jármű külső oldalán (lásd ennek a függeléknek a 2.2.1 pontját) | – | – |N2 | – (lásd a 2.2.3. pontot) | 2 (egy a bal oldalon és egy a jobb oldalon) | – | – (lásd a 2.2.4. pontot) | – (lásd a 2.2.2. és a 3.7. pontot) |Rögzített teherautó pótkocsival vagy anélkül N3 nyerges vontató | – (lásd a 2.2.3. pontot) | 2 (egy a bal oldalon és egy a jobb oldalon) | – | – (lásd a 2.2.4. pontot) | 1 (lásd a 3.7. pontot) |– (lásd a 2.2.3. pontot) | 2 (egy a bal oldalon és egy a jobb oldalon) | – (lásd a 2.1.3. pontot) | 1 | 1 (lásd a 3.7. pontot) |2.1.2. Az M1 és az N1 osztályba tartozó járművekre azonban a következők vonatkoznak:2.1.2.1. amennyiben a belső tükör nem teljesíti az 5.2. pontban megállapított követelményeket, fel kell szerelni egy második visszapillantó tükröt a jármű 2.1.1. pontjában említett kötelezően felszerelendő visszapillantó tükörrel ellentétes oldalára;2.1.2.2. amennyiben belső tükörből nem teszi lehetővé a kilátást hátrafelé, alkalmazása nem kötelező;2.1.2.3. a II. osztályba tartozó külső visszapillantó tükör használata megengedett.2.1.3. Az N3 osztály járműveinél a III. osztályba tartozó tükör használata a II. osztályba tartozó helyett akkor megengedett, ha az 5.3.2.2. és az 5.4. pontban előírt látótereket a konstrukcióval kapcsolatos műszaki okok miatt nem lehet biztosítani a IV. osztályba tartozó visszapillantó tükörrel. Ebben az esetben a III. típusú tükröt a II. osztályba tartozó tükörrel közös tartóra szerelik.Ezt az eltérést 1992. október 1-jéig alkalmazzák.2.2. A nem kötelező visszapillantó tükrök legnagyobb száma2.2.1. Az M1 és az N1 osztályba tartozó járműveknél megengedett egy külső tükör azon az oldalon, amely a 2.1.1. pontban említett külső visszapillantó tükörrel ellentétes oldalon van.2.2.2. Az M2, M3, és a N2 osztály járműveinél megengedett egy V. osztályba tartozó külső visszapillantó tükör felszerelése:2.2.3. Az N2 és az N3 osztály járműveinél megengedett egy belső tükör felszerelése.2.2.4. Az N2 és az N3 osztály járműveinél, a nyerges vontató kivételével megengedett egy IV. osztályba tartozó visszapillantó tükör felszerelése.2.2.5. A 2.2.1-2.2.4. pontban felsorolt visszapillantó tükröknek meg kell felelniük ezen irányelv követelményeinek.E melléklet 2.2.3. pontjában említett visszapillantó tükörnek nem kell megfelelnie az 5. pont rendelkezéseinek.2.2.6. Ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak az I. melléklet 4. pontja szerinti ellenőrző visszapillantó tükörre. Az ellenőrző visszapillantó tükröt mindazonáltal a talaj felett legalább 2 méterre kell elhelyezni, ha a gépjármű a műszakilag megengedett össztömegre van megterhelve.3. HELYZET3.1. A visszapillantó tükröket úgy kell felszerelni, hogy a vezető az üléséből, rendes vezetői testtartásban át tudja tekinteni az úttestet a jármű mögött és oldala/oldalai mellett.3.2. A visszapillantó tükrök a szélvédőnek az ablaktörlő által törölt felületén vagy az oldalablakon keresztül láthatóaknak kell lenniük. Konstrukciós okok miatt azonban ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a visszapillantó tükrökre, amelyeket jobb oldali közlekedésű tagállamokban az M2, M3 osztályba tartozó járművek jobb oldalán, illetve bal oldali közlekedésű tagállamokban e járművek a bal oldalán szereltek fel.3.3. A látótér vizsgálatánál azoknak a járműveknek az esetében, amelyek mint vezetőfülkével felszerelt gépjárműalvázak kerülnek vizsgálatra, a gyártónak meg kell adnia a felépítmény legnagyobb és legkisebb szélességét, adott esetben ezeket a szélességeket megfelelő profiltáblákkal szimulálni kell. Minden ellenőrzött jármű- és tükörkonfigurációt fel kell tüntetni a járműtípus típusbizonyítványán (lásd a függeléket).3.4. A vezető felőli oldalon az előírt visszapillantó tükröket úgy kell felszerelni, hogy a jármű függőleges hosszanti síkja, valamint a visszapillantó tükör középpontján és a vezető két szeme közötti 65 mm hosszú szakasz közepén átmenő függőleges sík által bezárt szög legfeljebb 55 o legyen.3.5. A visszapillantó tükrök túlnyúlása a jármű határolóvonalán nem lehet lényegesen nagyobb, mint amely az 5. pontban megállapított látótér eléréséhez feltétlenül szükséges.3.6. Amennyiben a külső visszapillantó tükör alsó széle és az útpálya közötti távolság a jármű műszakilag megengedett össztömege esetén kisebb, mint 2 m, a visszapillantó tükör a tükör nélküli legnagyobb járműszélességből legfeljebb 0,2 méterrel lóghat ki.3.7. Az V. osztályba tartozó visszapillantó tükröket úgy kell felszerelni a járműre, hogy függetlenül a beállítás utáni helyzetükre, a visszapillantó tükrök vagy tartószerkezetük ne legyen 2 méternél közelebb a talajhoz a jármű műszakilag megengedett össztömegre történő terhelése esetén sem.E visszapillantó tükröket tilos felszerelni azon járművekre, amelyeknél a vezetőfülke magassága nem teszi lehetővé e követelmény betartását.3.8. Figyelemmel a 3.5., 3.6. és 3.7. pont követelményeire, a visszapillantó tükrök túlléphetik a jármű megengedett legnagyobb szélességét.4. BEÁLLÍTÁS4.1. A belső visszapillantó tükröt a vezetőnek a vezetőhelyről be kell tudnia állítani.4.2. A vezető felőli oldalon elhelyezett külső visszapillantó tükör zárt ajtó, de kinyitott ablak mellett legyen beállítható. A kívánt állásban történő rögzítés ugyanakkor történhet kívülről is.4.3. A 4.2. pont követelményei nem vonatkoznak azokra a külső tükrökre, amelyek egy ütés által előidézett elbillenés után, beálltás nélkül újra kiindulási helyzetükbe térnek vissza.5. LÁTÓTÉR5.1. Általános előírásokAz alább meghatározott látótér az ambinokuláris látásra vonatkozik, amikor a szemek egybeesnek az I. melléklet 12. pontja szerinti "a vezető két szemének a helyével". A látóteret a 70/156/EGK irányelv I. mellékletének 2.6. pontja szerinti menetkész állapotban lévő járművel, az egyik elülső ülésen 75 kg ± 1 % tömegű utassal kell meghatározni. A látóteret olyan szélvédőn át kell meghatározni, amelynek a felületre merőlegesen mért fényáteresztési tényezője legalább 70 %.5.2. Belső visszapillantó tükrök (I. osztály)A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább egy olyan sík, vízszintes részét át tudja tekinteni, amely a jármű hosszanti függőleges, középsíkjához viszonyítva szimmetrikusan helyezkedik el, 20 m széles és a horizonttól a vezető szemeinek helye mögötti 60 m távolságig terjed (3. ábra).5.3. Külső visszapillantó tükrök (II. és III. osztály)5.3.1. Bal oldali külső visszapillantó tükör jobb oldali közlekedésnél, és jobb oldali külső tükör bal oldali közlekedésnél.5.3.1.1. A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább egy olyan sík, vízszintes, 2,5 m széles részét át tudja tekinteni, amelyet jobbról (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy balról (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) a jármű függőleges hosszanti középsíkjával párhuzamos, a teljes járműszélesség bal oldali legszélső pontján (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy jobb oldali legszélső pontján (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) keresztülhaladó sík határol. Az útburkolat látható részének a vezető két szeme helye mögötti 10 m távolságtól a horizontig kell terjednie (lásd a 4. és 5. ábrát).5.3.2. Jobb oldali külső visszapillantó tükör jobb oldali közlekedésnél, és bal oldali külső visszapillantó tükör bal oldali közlekedésnél5.3.2.1. Az M1 és az N1 osztályba tartozó, legfeljebb 2 tonna össztömegű járműveknél a látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább egy olyan sík, vízszintes, 4 m széles részét át tudja tekinteni, amelyet balról (jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy jobbról (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) a jármű függőleges hosszanti középsíkjával párhuzamos, a teljes járműszélesség jobb oldali legszélső pontján (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy a baloldal legszélső pontján (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) áthaladó sík határol. Az útburkolat látható részének a vezető két szeme helye mögötti 20 m távolságtól a horizontig kell terjednie (lásd a 4. ábrát).5.3.2.2. Az 5.3.2.1. pontban felsoroltaktól különböző járműveknél a látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább egy olyan sík, vízszintes, 3,5 m széles részét át tudja tekinteni, amelyet balról (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy jobbról (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) egy, a jármű függőleges hosszanti középsíkjával párhuzamos, a teljes járműszélesség jobb oldali legszélső pontján (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy bal oldali legszélső pontján (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) keresztülhaladó sík határol. Az útburkolat látható részének a vezető szemeinek helye mögötti 30 m távolságtól a horizontig kell terjednie.Ezenkívül a vezetőnek át kell tudnia tekinteni a vezető szemeinek helyétől hátrafelé mért 4 m távolságtól a 0.75 m széles útpályát egészen a horizontig (5. ábra).5.4. "Széles látószögű" külső visszapillantó tükrök (IV. osztály)5.4.1. A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább egy olyan sík, vízszintes, 12,5 m széles részét át tudja tekinteni, amelyet balról (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) a jármű függőleges hosszanti középsíkjával párhuzamos, a teljes járműszélesség jobb oldali legszélső pontján (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy a bal oldali legszélső pontján (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél) keresztülhaladó sík határol. Az útburkolat látható részének vezető szemének helye mögötti 15 métertől legalább 25 m távolságig kell terjednie. Ezenkívül a vezetőnek át kell tudnia tekinteni 2,5 m szélességben az útpályát a vezető szemeinek helyén keresztülmenő függőleges síktól hátrafelé mért 3 m távolságban (lásd a 6. ábrát).5.5. "Rámpa" külső visszapillantó tükör (V. osztály)A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető a jármű külső oldalánál legalább az úttestnek azt a sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a következő (a 7/a és 7/b ábrán látható) függőleges síkok határolnak:5.5.1. a jármű függőleges hosszanti középsíkjával párhuzamos sík, amely 0,2 m távolságban halad el a vezetőfülke jobb oldali legkülső pontjától (a jobb oldali közlekedésre tervezett járműveknél) vagy a bal oldali legszélső pontjától (a bal oldali közlekedésre tervezett járműveknél);5.5.2. keresztirányban egy olyan sík, amely az 5.5.1. pontban említett sík előtt 1 m távolságra, azzal párhuzamosan halad;5.5.3. hátul egy olyan sík, amely a vezető szemeinek helyén átmenő függőleges sík mögött 1,25 m távolságban halad;5.5.4. elöl egy olyan sík, amely a vezető szemeinek helyén átmenő függőleges sík előtt 1m távolságban halad. Amennyiben a jármű lengéscsillapítójának külső szélén áthaladó merőleges sík elöl 1 méternél kisebb távolságra található a vezető szemeinek helyén áthaladó merőleges síktól, úgy a látóteret ez a sík határolja (lásd a 7/b ábrát).5.6. Amennyiben egy visszapillantó tükör több, különböző görbületi sugarú fényvisszaverő felületet, vagy olyan fényvisszaverő felületeket tartalmaz, amelyek egymással szöget zárnak be, úgy legalább egy fényvisszaverő felületnek biztosítani kell annak az osztálynak a látóterét és méreteit, amelyhez a visszapillantó tükör besorolásra került (lásd a II. melléklet 2.2.2. pontját).5.7. Látáskorlátozás5.7.1. Belső visszapillantó tükrök (I. osztály)5.7.1.1. A különféle berendezések, mint például a fejtámla, napellenző, hátsó ablaktörlő vagy ablak fűtőelemek által okozott látáskorlátozás megengedett, amennyiben az összes berendezés az előírt látótérnek legfeljebb 15 %-át fedi el.5.7.1.2. A látáskorlátozás mérésekor a fejtámaszt beállító rendszerével a legalacsonyabb állásba kell állítani, a napellenzőt vissza kell hajtani.5.7.2. Külső visszapillantó tükrök (II., III., IV. és V. osztály)A fentiekben előírt látóterek meghatározásánál a felépítmény és ennek meghatározott alkatrészei, mint például ajtókilincsek, méretjelző lámpák, irányjelzők, a hátsó lökhárító végei stb., valamint a fényvisszaverő felület tisztítására szolgáló alkatrészek által okozott látáskorlátozást figyelmen kívül kell hagyni, ha ezek a látáskorlátozások együttesen az előírt látótér 10 %-ánál kisebbek.5.8. Vizsgálati eljárásA látóteret úgy határozzák meg, hogy a szem helyeire erős fényforrásokat helyeznek el, és a szem helye mögött 60 méterrel elhelyezett függőleges ellenőrző ernyőn vizsgálják a látóteret. Más egyenértékű eredményt biztosító módszer használható.Belső visszapillantó tükör+++++ TIFF +++++Külső visszapillantó tükörPélda a jobb oldali közlekedésre+++++ TIFF +++++M1 és az N1 = 2 tonna osztályú járművek+++++ TIFF +++++A 4. ábrán feltüntetettől eltérő osztályba tartozó járművek+++++ TIFF +++++Széles látószögű visszapillantó tükör+++++ TIFF +++++"Rámpa" külső visszapillantó tükör--------------------------------------------------


title: A Bizottság irányelve (1990. október 30.) a gépjárművezetők látóterére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 77/649/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0630

Hivatalos Lap L 341 , 06/12/1990 o. 0020 - 0029 finn különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0022  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 20 o. 0022

		A Bizottság irányelve(1990. október 30.)a gépjárművezetők látóterére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 77/649/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(90/630/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 88/366/EGK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek látóterére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. szeptember 27-i, 77/649/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 5. cikkére,mivel az eddigi tapasztalatokra és a tudomány jelenlegi állására tekintettel, időszerűvé vált a 74/649/EGK irányelv III. mellékletében megállapított vizsgálati eljárás pontosítása, és különösen az utóbbi összehangolása az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságában alkalmazott legújabb fejlesztésekkel;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 77/649/EGK irányelv III. melléklete ezen irányelvnek a mellékletével összhangban módosul.2. cikk(1) 1991. május 1-jei hatállyal, látótérrel kapcsolatos okok miatt, egyik tagállam sem:- utasíthatja vissza valamely gépjárműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyás megadását vagy a 70/156/EGK irányelv [3] 10. cikke (1) bekezdése utolsó francia bekezdésében meghatározott bizonyítvány másolatának kiadását vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy- tilthatja meg járművek forgalomba helyezését,amennyiben az ilyen típusú jármű vagy az ilyen járművek vezetőinek látóterét az ezen irányelvvel módosított, 77/649/EGK irányelvvel összhangban határozták meg.(2) 1991. október 1-jei hatállyal a tagállamok:- már nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdése utolsó francia bekezdésében meghatározott bizonyítvány másolatát olyan járműtípus esetében, amelynek vezetői látóterét nem az ezen irányelvvel módosított, 77/649/EGK irányelvvel összhangban határozták meg,- visszautasíthatják olyan járműtípus nemzeti típusjóváhagyásának megadását, amelynek vezetői látóterét nem az ezen irányelvvel módosított, 77/649/EGK irányelvvel összhangban határozták meg.3. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1991. május 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.4. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1990. október 30-án.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 181., 1988.7.12., 40. o.[2] HL L 267., 1977.10.19., 1. o.[3] HL L 42., 1970. 2. 23., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 77/649/EGK irányelv III. melléklete helyébe a következő szöveg lép:"III. MELLÉKLETA GÉPJÁRMŰVEK ÜLŐHELYEIHEZ TARTOZÓ "H" PONT ÉS TÉNYLEGES TORZÓSZÖG MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS1. CÉLKITŰZÉSAz e mellékletben leírt eljárás egy gépjárműben egy vagy több ülőhelyhez tartozó "H" pont helyének és a tényleges torzószögnek a meghatározására, valamint a mért adatoknak a jármű gyártója által megadott adatokhoz való viszonyulásának ellenőrzésére szolgál [1].2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKE melléklet alkalmazásában:2.1. "Referenciaadatok" a következők közül, valamely ülőhelyzetre vonatkozó egy vagy több jellemző:2.1.1. a "H" pont és az "R" pont, valamint egymással való kapcsolatuk;2.1.2. a tényleges torzószög és a tervezett torzószög, illetve ezek egymáshoz való viszonyulása.2.2. "Háromdimenziós "H" pont gép" (3 DH-gép): a "H" pontok és a tényleges torzószögek meghatározásához használt berendezés. Ezt a berendezést e melléklet 1. függeléke írja le;2.3. ""H"pont": az alábbi 4. ponttal összhangban, a jármű ülésébe beszerelt 3 DH-gép felsőtestének és combjának forgási középpontja. A "H" pont a berendezés középvonalának közepén helyezkedik el, amely a 3 DH-gép mindkét oldalán elhelyezett "H" pontot irányító gombok között található. A "H" pont elméletileg megfelel az "R" pontnak (a tűréshatárokat lásd az alábbi 3.2.2. pontban). Amennyiben a "H" pontot a 4. pontban leírt eljárással összhangban egyszer már meghatározták, azt rögzítettnek lehet tekinteni az üléspárna szerkezetéhez viszonyítva, és a pont ezzel együtt mozog az ülés állításakor;2.4. ""R"pont"vagy"ülés-referenciapont": az egyes ülőhelyekhez a jármű gyártója által meghatározott és a háromdimenziós koordinátarendszerhez viszonyítva meghatározott tervezett pont;2.5. "Torzóvonal": a 3 DH-gép szondájának középvonala, amikor a szonda teljesen hátraállított helyzetben van;2.6. "Tényleges torzószög": a "H" ponton keresztülhaladó függőleges vonal és a torzóvonal között a 3 DH-gépen a hátszegmens segítségével mért szög. A tényleges torzószög elméletileg megegyezik a tervezett torzószöggel (a tűréshatárokat lásd az alábbi 3.2.2. pontban).2.7. "Tervezett torzószög": az "R" ponton keresztül haladó függőleges vonal és a torzóvonal között mért szög abban a helyzetben, amely megfelel az üléstámla gyártó által meghatározott tervezett helyzetének;2.8. "Az utas középsíkja" (C/LO): az egyes tervezett ülőhelyeken elhelyezett 3 DH-gép felezősíkja; ezt az "Y" tengelyen a "H" pont koordinátája képviseli. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg;2.9 "Háromdimenziós koordinátarendszer": e melléklet 2. függelékében leírt rendszer;2.10. "Alapjelek" a felépítményen található, gyártó által meghatározott fizikai pontok (furatok, felületek, jelek vagy benyomódások);2.11. "Járműmérési helyzet" a háromdimenziós koordinátarendszerben, az alapjelek koordinátái által meghatározott jármű helyzete.3. KÖVETELMÉNYEK3.1. AdatközlésAhol referenciaadatok szükségesek, az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseknek való megfelelés bemutatására minden egyes ülőhelyhez a következő adatok közül mindegyiket vagy annak megfelelően kiválasztott részét kell közölni az e melléklet 3. függelékében bemutatott formanyomtatványon:3.1.1. az "R" pont koordinátái a háromdimenziós koordinátarendszerhez viszonyítva;3.1.2. a tervezett torzószög;3.1.3. minden jelzés, amely az ülés beállításához (ha állítható) szükséges az alábbi 4.3. pontban meghatározott mérési helyzetben.3.2. A mért adatok és a tervezési előírások közötti összefüggés3.2.1. A "H" pont koordinátáit és az alábbi 4. pontban ismertetett eljárással kapott tényleges torzószög értékét össze kell hasonlítani az "R" pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett torzószög értékével.3.2.2. Az "R" pont és a "H" pont relatív helyzetei és a tervezett torzószög és a tényleges torzószög közötti összefüggést megfelelőnek kell tekinteni a kérdéses ülőhelyhez, ha a koordinátái által meghatározott "H" pont belül van egy olyan 50 mm oldalhosszúságú, vízszintes és függőleges oldalakkal rendelkező négyzeten, amelynek az átlói az "R" pontban metszik egymást, és ha a tényleges torzószög nem tér el 5º-nál nagyobb mértékben a tervezett torzószögtől.3.2.3. Amennyiben ezek a feltételek megvalósulnak, az "R" pontot és a tervezett torzószöget kell használni az ezen irányelv rendelkezéseinek való megfelelés bizonyítékaként.3.2.4. Ha a "H" pont és a tényleges torzószög nem felel meg a fenti 3.2.2. pont követelményeinek, még kétszer (összesen háromszor) kell meghatározni a "H" pontot és a tényleges torzószöget. Amennyiben a három művelet közül kettő eredménye megfelel a követelményeknek, a fenti 3.2.3. pont feltételeit kell alkalmazni.3.2.5. Ha a fenti 3.2.4. pontban leírt három művelet közül legalább kettő eredménye nem felel meg a fenti 3.2.2. pont követelményeinek, vagy ha az ellenőrzés nem hajtható végre, mert a jármű gyártója nem adta meg az "R" pont helyzetére vonatkozó vagy a tervezett torzószögre vonatkozó információkat, a három mért pont tömegközéppontját vagy a három mért szög átlagát kell használni, valamint ezeket minden esetben alkalmazni kell, amikor az ezen irányelvben az "R" pontra vagy a tervezett torzószögre való hivatkozás fordul elő.4. A "H" PONT ÉS A TÉNYLEGES TORZÓSZÖG MEGHATÁROZÁSI ELJÁRÁSA4.1. A járművet a gyártó kívánságának megfelelően előkondicionálni kell 20 ± 10 °C hőmérsékleten tartással annak biztosítására, hogy az ülés anyaga szobahőmérsékletű legyen. Ha az ellenőrizni kívánt ülésen előzőleg még soha nem ült senki, 1 perces időtartamra rá kell ülnie egy 70–80 kg-os személynek, vagy el kell helyezni az ülésre a berendezést, a párnázat és az üléstámla behajlításához. A gyártó kérésére minden ülésszerelvénynek a 3 DH-gép felszerelése előtt legkevesebb 30 perces időtartamig terhelésmentesnek kell maradnia.4.2. A járműnek a fenti 2.11. pontban meghatározott mérési helyzetben kell lennie.4.3. Ha az ülés állítható, azt az első vagy a leghátsó szokásos vezetési vagy üzemeltetési testhelyzetbe kell állítani úgy, ahogyan ezt a jármű gyártója jelezte, csak az ülés hosszirányú beállításainak figyelembevételével, a szokásos vezetési vagy üzemeltetési testhelyzetektől eltérő célokra használt ülésút kivételével. Amennyiben léteznek más ülésbeállítási módok is (függőleges, szögben elfordítható, üléstámla, stb.), ezután ezeket a jármű gyártója által előírt helyzetbe kell beállítani. Rugózott ülések esetében a függőleges beállítást mereven rögzíteni kell a gyártó által megadott szokásos vezetési testhelyzetnek megfelelően.4.4. Az ülőhely azon területét, amely a 3 DH-géppel érintkezik, be kell borítani megfelelő nagyságú és szövésmódú olyan muszlinpamuttal, amely mint sima pamutszövet négyzetcentiméterenként 18,9 szálat tartalmaz, és amelynek tömege 0,228 kg/m2 vagy ezzel azonos jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt szövettel.Ha a vizsgálatot a járművön kívüli ülésen hajtják végre, a padlózatnak, amelyen az ülést elhelyezik, ugyanolyan lényeges jellemzőkkel [2] kell rendelkeznie, mint azon jármű padlózatának, amelyben az ülést használni szándékoznak.4.5. El kell helyezni a 3 DH-gép ülés- és üléstámla-szerelvényeit úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a 3 DH-gép középsíkjával. A gyártó kérésére a 3 DH-gép elmozdítható befelé a C/LO-hoz viszonyítva, ha kívül annyira távolhelyezkedik el, hogy az ülés széle nem teszi lehetővé annak vízszintbe állítását.4.6. A lábfej- és alsólábszár-szerelvényt vagy egyenként, vagy a T-szelvény és alsó lábszárszerelvény segítségével csatlakoztatni kell az üléshez. A "H" pont irányító gombjain keresztül húzott vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal, és merőlegesnek kell lennie az ülés hosszirányú középsíkjára.4.7. Be kell állítani a 3 DH-gép láb- és lábszárhelyzetét a következőképpen:4.7.1. Tervezett ülőhely: vezető és külső első utas4.7.1.1. Mind a lábfej-, mind a lábszárszerelvényt előre kell mozgatni úgy, hogy a lábfej természetes helyzetben érintkezzen a talajjal, ha szükséges a kezelő pedálok között. Ahol lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságra kell helyezni a 3 DH-gép középsíkjától balra, mint a jobb lábfejet attól jobbra. A 3 DH-gép keresztirányú elhelyezését ellenőrző vízmértéket újra vízszintes helyzetbe kell állítani, ha szükséges, az ülés újbóli beállításával vagy a lábfej- és lábszár-szerelvények hátraállításával. A "H" pont irányító gombjain keresztül haladó vonalat az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesen kell tartani.4.7.1.2. Amennyiben a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral és a bal lábfejet nem tudja megtartani a szerkezet, mozgatni kell a bal lábfejet, amíg megfelelő nem lesz az alátámasztás. Fenn kell tartani az irányító gombok megfelelő beállítását.4.7.2. Tervezett ülőhely: külső, hátsóHátsó vagy pótülések esetén a lábszárakat a gyártó előírásainak megfelelően kell elhelyezni. Ha a lábfejek a padló más szinteken lévő részeivel érintkeznek, az első üléssel először érintkezésbe kerülő lábfej szolgál referenciapontként, és a másik lábfejet úgy kell elrendezni, hogy vízszintes legyen az a vízmérték, amely a berendezés ülésének keresztirányú elhelyezését mutatja.4.7.3. Más tervezett ülőhelyek:A fenti 4.7.1. pontban jelzett általános eljárást kell követni, kivéve a lábfejek elhelyezkedését, amelyeket a jármű gyártója által meghatározott módon kell elhelyezni.4.8. El kell helyezni az alsólábszár- és combsúlyokat, és vízszintbe kell állítani a 3 DH-gépet.4.9. Előre kell dönteni az üléstámlalapot az előredöntést határoló ütközőig, és el kell húzni a 3 DH-gépet az üléstámlából a T-szelvény segítségével. Újra be kell állítani a 3 DH-gépet az ülésen a következő módszerek egyikével:4.9.1. Amennyiben a 3 DH-gép inkább hátrafelé csúszik, a következő eljárást kell végrehajtani. Engedni kell, hogy a 3 DH-gép hátrafelé csússzon, amíg már nincs szükség a T-szelvényen előre irányuló vízszintes visszatartó terhelésre, azaz amíg az ülés érintkezésbe nem kerül az üléstámlával. Ha szükséges, újra állítani kell az alsó lábszáron.4.9.2. Amennyiben a 3 DH-gép nem csúszik hátra, a következő eljárást kell végrehajtani: hátrafelé kell csúsztatni a 3 DH-gépet vízszintes, hátrafelé irányuló terhelést hozva létre a T-szelvényen, amíg az ülés érintkezésbe nem kerül az üléstámlával (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját).4.10. 100 ± 10 N terhelést kell létrehozni a 3 DH-gép üléstámla- és lapszerelvényre a csípőszegmens és a T-szelvényház metszéspontjánál. A terhelés alkalmazási irányát a fenti metszéspont mellett egy olyan pont felé haladó vonalon kell tartani, amely közvetlenül a combrúdház fölött van (lásd a melléklet 1. függelékében közölt 2. ábrát). Ezután óvatosan vissza kell vinni a támlalapot az üléstámlához. Körültekintően kell eljárni a művelet teljes hátralévő részében, a 3 DH-gép előrecsúszásának megakadályozására.4.11. Fel kell szerelni a bal és jobb fenéksúlyokat, majd váltakozva, a 8 felsőtestsúlyt. Vízszintes helyzetben kell tartani a 3 DH-gépet.4.12. Előre kell dönteni a támlalapot az üléstámlán a feszültség megszűntetésére. Ki kell lendíteni a 3 DH-gépet egyik oldalról a másikra, oda-vissza, 10º-os íven keresztül (a függőleges középsík mindkét oldalán 5º-ra) három teljes cikluson át a 3 DH-gép és az ülés közötti minden felhalmozódott súrlódás feloldására.A lengetés során a 3 DH-gép T-szelvénye lehet, hogy elhajlik a vízszintes és függőleges beállítástól. Ezért a T-rudat vissza kell tartani a lengetési mozgások során egy közelítőleg oldalirányú terhelés alkalmazásával. Körültekintően kell eljárni a T-szelvény megtartásában és a 3 DH-gép lengetése során, ügyelni kell arra, hogy semmilyen véletlen külső terhelés ne jöjjön létre függőleges és hosszanti irányban.A 3 DH-gép lábfejeit nem szabad visszatartani vagy megtartani e lépés alatt. Ha megváltozik a lábfejek helyzete, engedni kell, hogy pillanatnyilag ebben a helyzetben maradjanak.Óvatosan vissza kell állítani a támlalapot az üléstámlához, és ellenőrizni kell, hogy alapállásban van-e a két vízmérték. Amennyiben a 3 DH-gép lengetési művelete során előfordul bármilyen lábfejmozgás, újra be kell állítani azokat a következőképpen:Váltakozva fel kell emelni mindkét lábfejet a padlóról abban a legkisebb szükséges mértékben, amíg már semmilyen további lábfejmozgást nem lehet tapasztalni. Az emelés alatt a lábfejek szabadon foroghatnak; semmilyen előre vagy oldalra irányuló terhelést nem szabad alkalmazni. Mindkét lábfej alsó állásba történő visszahelyezését követően a saroknak érintkeznie kell az erre tervezett szerkezettel.Ellenőrizni kell az oldalirányú vízmértéket, hogy alapállást mutat-e; ha szükséges, elegendő oldalirányú terhelést kell adni a támlalap tetejéhez az ülésen, a 3 DH-gép ülőlapjának vízszintbe állításához.4.13. Miközben a T-rudat tartani kell annak megakadályozására, hogy a 3 DH-gép előrecsússzon az üléspárnán, a következőképpen kell eljárni:a) vissza kell állítani a támlalapot az üléstámlához;b) váltakozva kell alkalmazni és megszüntetni egy 25 N-nál nem nagyobb, vízszintes, hátrafelé irányuló terhelést a háttámla-szögbeállító rúdra, közelítőleg a felsőtest tömegközéppontjának magasságában, amíg a csípőszegmens azt nem jelzi, hogy stabil helyzet jött létre a terhelés megszüntetése után. Körültekintően kell eljárni, ügyelni kell arra, hogy semmilyen külső lefelé vagy oldalra irányuló terhelés ne adódjon a 3 DH-gépre. Ha szükség van a 3 DH-gép további szintbeállítására, előre kell forgatni a támlalapot, újra vízszintbe kell állítani, és meg kell ismételni a 4.12. pontban említett eljárást.4.14. Végre kell hajtani minden mérést:4.14.1. A "H" pont koordinátáit a háromdimenziós koordinátarendszer segítségével kell mérni.4.14.2. A tényleges torzószöget a 3 DH-gép támlaszögnegyedénél kell leolvasni, miközben a szonda teljesen hátraállított helyzetben van.4.15. Ha újra végre kell hajtani a 3 DH-gép felszerelését, az ülésszerelvénynek legalább 30 perces időtartamra terhelésmentesnek kell maradnia a felszerelés újbóli végrehajtása előtt. A 3 DH-gépet nem szabad a vizsgálat végrehajtásához szükséges időnél hosszabb ideig terhelve hagyni az ülésen.4.16. Amennyiben az ugyanabban a sorban lévő ülések hasonlóknak tekinthetők (padülés, azonos ülések, stb.), csak egyetlen "H" pontot és "tényleges torzószöget" kell meghatározni minden egyes üléssorhoz, miközben az e melléklet 1. függelékében leírt 3 DH-gép a sorra jellemző helyen helyezkedik el. Ez a hely:4.16.1. az első sor esetében a vezetőülés;4.16.2. a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés.1. függelékA HÁROMDIMENZIÓS "H" PONT GÉP [1] (3 DH-GÉP) LEÍRÁSA1. Támla és ülőlapA támlalap és üléslap megerősített műanyagból és fémből készül; ezek szimulálják az emberi felsőtestet és combot, valamint mechanikusan csuklós kapcsolásúak a "H" pontban. Egy szegmens van felerősítve a "H" pontban csuklósan kapcsolt szondához a tényleges torzószög mérésére. Egy állítható, az üléshez erősített combrúd határozza meg a comb középvonalát, és ez szolgál alapvonalként a combszegmenshez.2. Test és lábszárelemekAlsólábszár-szegmensek vannak csatlakoztatva az üléshez a térdeket összekötő T-szelvénynél, amely az állítható combrúd oldalirányú meghosszabbítása. Szegmensek vannak beépítve az alsólábszár-szegmensekbe a térdszögek mérése céljából. A cipő- és lábfejszerelvényeket hitelesíteni kell a lábfejszög mérésére. Két vízmérték szolgál a berendezés térbeli tájolására. Testelemsúlyokat kell elhelyezni a megfelelő súlypontokban egy 76 kg-os férfi által létrehozottal egyenértékű ülésbehajlás biztosítására. A 3 DH-gép minden illesztési helyét ellenőrizni kell, meg kell vizsgálni, hogy szabadon elmozdul-e észrevehető súrlódás érzékelése nélkül.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. függelékHÁROMDIMENZIÓS KOORDINÁTARENDSZER1. A háromdimenziós koordinátarendszert a jármű gyártója által meghatározott három egymásra merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) [1].2. A jármű mérési helyzetét a jármű tartófelületi elhelyezkedése határozza meg olymódon, hogy az alapjelek koordinátái megfeleljenek a gyártó által jelzett értékeknek.3. Az "R" pont és a "H" pont koordinátáit a járműgyártó által meghatározott alapjelekhez viszonyítva kell meghatározni.+++++ TIFF +++++3. függelék+++++ TIFF +++++"[1] Bármely ülőhelyzetben, kivéve azokat az üléseket, ahol a „H” pont nem határozható meg a „háromdimenziós H. pont gép” vagy eljárások segítségével, a hatáskörrel rendelkező hatóság döntésének megfelelően a gyártó által jelzett „R” pont vehető referenciapontként.[2] Dőlésszög, magasságkülönbség, ülés tartóelemmel, felületstruktúra, stb.[1] A gép megfelel a 6549-1980-as ISO-szabványban leírt gépnek. A 3 DH-gép szerkezetének részleteit lásd az Autómérnökök Társasága (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America kiadványában.[1] A koordinátarendszer a 4130-1978-as ISO-szabványnak felel meg.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2000/74/EK irányelve (2000. november 22.) a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok kezelőszerveinek, ellenőrző- és visszajelző lámpáinak jelöléséről szóló 93/29/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000L0074

Hivatalos Lap L 300 , 29/11/2000 o. 0024 - 0027

		A Bizottság 2000/74/EK irányelve(2000. november 22.)a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok kezelőszerveinek, ellenőrző- és visszajelző lámpáinak jelöléséről szóló 93/29/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, a legutóbb a 2000/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [1] módosított, 1992. június 30-i 92/61/EGK tanácsi irányelvre [2], és különösen annak 16. cikkére,tekintettel a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok kezelőszerveinek, ellenőrző- és visszajelző lámpáinak jelöléséről szóló, 1993. június 14-i 93/29/EGK bizottsági irányelvre [3], és különösen annak 4. cikkére,mivel:(1) A 93/29/EGK irányelv egyike a 92/61/EGK irányelvvel bevezetett közösségi típusjóváhagyási eljárás önálló irányelveinek; mivel következésképpen a 92/61/EGK irányelvben a járműrendszerekre, -alkatrészekre és önálló műszaki egységekre megállapított rendelkezések érvényesek erre az irányelvre is.(2) A technika fejlődése most lehetővé teszi a 93/29/EGK irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítását; mivel a típusjóváhagyási rendszer, mint egész megfelelő működtetéséhez a szóban forgó irányelv bizonyos rendelkezéseinek tisztázása vagy kiegészítése szükséges;(3) E célból az egyes szimbólumok azonosítására és megjelölésére vonatkozó előírásokat összhangba kell hozni a gépjárművek belső szerelvényeire (kezelőszerveinek, ellenőrző- és visszajelző lámpáinak jelölésére) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésről szóló, a legutóbb a 93/91/EGK bizottsági irányelvvel [4] módosított 1977. december 21-i 78/316/EGK tanácsi irányelv [5] követelményeivel, és világosabbá kell tenni bizonyos, az adatközlő lapban szereplő információkat.(4) Az ezen irányelvben foglalt intézkedések összhangban vannak a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, legutóbb a 2000/40/EK [6] európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv [7] 13. cikke alapján létrehozott műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottságnak a véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 93/29/EGK irányelv I. és II. melléklete ennek az irányelvnek a melléklete szerint módosul.2. cikk(1) 2002. január 1-jei hatállyal a tagállamok a kezelőszerveik, ellenőrző- és visszajelző lámpáinak jelölésével kapcsolatos okokból nem:- tagadhatják meg motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusaira vonatkozó EK-típusjóváhagyás megadását, vagy- tilthatják meg motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését,amennyiben a kezelőszervek, ellenőrző- és visszajelző lámpák jelölése megfelel az ezen irányelvvel módosított 93/29/EGK irányelv követelményeinek.(2) 2002. július 1-jétől kezdve a tagállamok megtagadják az EK-típusjóváhagyás megadását a kezelőszervek, ellenőrző- és visszajelző lámpák jelölésével kapcsolatos okok alapján minden új motorkerékpár- és segédmotoros kerékpár-típusra, ha az ezen irányelvvel módosított 93/29/EGK irányelv követelményei nem teljesülnek.3. cikk(1) A tagállamok legkésőbb 2001. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Ezeket a rendelkezéseket 2002. január 1-jétől alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek HivatalosLapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2000. november 22-én.a Bizottság részérőlErkki Liikanena Bizottság tagja[1] HL L 106., 2000.5.3., 1. o.[2] HL L 225., 1992.8.10., 72. o.[3] HL L 188., 1993.7.29., 1. o.[4] HL L 284., 1993.11.19., 25. o.[5] HL L 81., 1978.3.28., 3. o.[6] HL L 203., 2000.8.10., 9. o.[7] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETI. Az I. melléklet a következők szerint módosul:1.A 2.1.1. pont szövege helyébe a következő szöveg lép:"2.1.1. A szimbólumok egyértelműen térjenek el a háttér tónusától"2.--------- A 2.1.5. pont szövege helyébe a következő szöveg lép:a 3. ábra aláírása következővel egészül ki:"Megjegyzés:ha a bal és jobb oldali menetirányjelzőhöz külön visszajelző tartozik, a két nyilat külön is lehet használni."a 12. ábrát a következő váltja fel:+++++ TIFF +++++"12. ábraHátsó helyzetjelző ködlámpa (3)A visszajelző lámpa színe: sárga"a 13. ábra aláírása helyébe a következő szöveg lép:""a 14. ábra aláírása helyébe a következő szöveg lép:"",a 15. ábra helyébe a következő szöveg lép:+++++ TIFF +++++"15. ábraVilágításkapcsolóA Visszajelző lámpa színe: zöld"a 16. ábra aláírása helyébe a következő szöveg lép:""a 17. ábra törölve.a 18. és 19. ábra számozása 17.-re, illetve 18.-ra változik.az (1) megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:"(1) A bekeretezett területek egyszínűek lehetnek."II. A II. melléklet a következők szerint módosul:Az 1. függelék szövegét a következő váltja fel:"1. függelék+++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: A Bizottság 98/38/EK irányelve (1998. június 3.) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeire és jellemzőire vonatkozó 74/151/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998L0038

Hivatalos Lap L 170 , 16/06/1998 o. 0013 - 0014

		A Bizottság 98/38/EK irányelve(1998. június 3.)a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeire és jellemzőire vonatkozó 74/151/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 97/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [1] módosított, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 13. cikkére,tekintettel a legutóbb a 97/54/EK irányelvvel módosított, a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeire és jellemzőire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéseiről szóló, 1974. március 4-i 74/151/EGK irányelvre [3] és különösen annak 4. cikkére,mivel a megszerzett tapasztalatokra és a műszaki fejlődésre tekintettel időszerűvé vált a 74/151/EGK irányelv 2. cikke szerinti alkatrészeket és jellemzőket érintő előírások hozzáigazítása;mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a 74/150/EGK irányelv által létrehozott, az irányelveknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 74/151/EGK irányelv I–VI. melléklete ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.2. cikk1. 1999. május 1-jétől a tagállamok:- nem tagadhatják meg valamely traktortípus tekintetében az EK-típusjóváhagyás megadását, a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okirat kiállítását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, illetve- nem tilthatják meg a traktorok első forgalomba helyezését,amennyiben e traktorok megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 74/151/EGK irányelv követelményeinek.2. 1999. november 1-jétől a tagállamok:- nem állíthatják ki a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot egy olyan traktortípusra, amely nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/151/EGK irányelv követelményeinek,- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását valamely traktortípus tekintetében, amennyiben az nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 74/151/EGK irányelv követelményeinek.3. cikk(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1999. május 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el.4. cikkEz az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1998. június 3-án.a Bizottság részérőlMartin Bangemanna Bizottság tagja[1] HL L 277., 1997.10.10., 24. o.[2] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.[3] HL L 84., 1974.3.28., 25. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 74/151/EGK irányelv I–VI. melléklete a következőképpen módosul:a) Az I. mellékletben a "súly" szó helyébe a "tömeg" szó lép.b) A II. mellékletben:- az 1. pont két francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:- "– hosszúság: 255 vagy 520 mm,- – szélesség: 165 vagy 120 mm.A választásnál figyelembe kell vennie a rendeltetési hely szerinti tagállamban hatályban lévő méreteket.",- a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.1. A rendszámtáblának a jármű szélességéhez viszonyított helyzeteA rendszámtábla közepe nem helyezkedhet el jobbra a traktor szimmetriasíkjától.A rendszámtábla baloldali oldalsó éle nem helyezkedhet el balra a traktor szimmetriasíkjával párhuzamos, a traktor legszélesebb keresztmetszeti pontját érintő függőleges síktól.",- a 2.4. pont szövegének a helyébe a következő szöveg lép:"A rendszámtábla alsó élének talaj feletti magassága nem lehet kevesebb, mint 0,3 m; a rendszámtábla felső élének talaj feletti magassága nem lehet több, mint 4,0 m."c) A III. mellékletben, a 2. pont a következő szöveggel egészül ki:"A tüzelőanyag-ellátó csővezetéket és a betöltőnyílást a vezetőfülkén kívül eső helyre kell beépíteni."d) A IV. melléklet helyébe a következő rendelkezés lép:"IV. MELLÉKLETTERHELŐSÚLYOKAmennyiben egyéb EK-típusjóváhagyási követelmények teljesítése miatt a traktort terhelősúlyokkal kell felszerelni, úgy azokat a traktor gyártója szállítja, a traktorra való felszerelés céljára, azokon megtalálható a gyártó védjegye, és a tömegük kg-ban, ± 5 % pontossággal megadva. Az elülső terhelősúlyokat, amelyeket gyakori le/felszerelésre terveztek, legalább 25 mm hosszúságú biztonsági réssel kell elhelyezni a szükséges rögzítő-fogantyúk miatt. A terhelősúlyok elhelyezésének olyannak kell lennie, hogy a véletlen leválást ne tegye lehetővé (például a traktor felborulásakor)."e) Az V. mellékletben a 2.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:"2.1.4. "f) A VI. mellékletben a II.1. pont a következő szövegrésszel egészül ki:"A kipufogó csővezetéket úgy kell elhelyezni, hogy a kipufogógázok ne juthassanak be a vezetőfülkébe."--------------------------------------------------