title: A Tanács irányelve 1989. június 12 a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0391

Hivatalos Lap L 183 , 29/06/1989 o. 0001 - 0008 finn különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0146  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 4 o. 0146

		A Tanács irányelve(1989. június 12.)a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről(89/391/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 118a. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Szerződés 118a. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében, javításokat ösztönözzön a munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészsége védelmének magasabb szintű biztosítása érdekében;mivel ez az irányelv nem indokolja az egyes tagállamokban már elért védelmi szintek csökkentését, a Szerződés értelmében a tagállamok kötelesek e téren a feltételek javításának ösztönzésére és a feltételek harmonizálására az elért javítások fenntartása mellett;mivel ismeretes, hogy a munkavállalók a munkahelyen veszélyes környezeti tényezők következményeinek lehetnek kitéve munkaképes életkorukban;mivel a Szerződés 118a. cikke értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;mivel a Bizottság a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi programjáról szóló közleményében [4] olyan irányelvek elfogadását írja elő, amelyek célja a munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének biztosítása;mivel a munkahelyi biztonságról, higiéniáról és egészségvédelemről szóló 1987. december 21-i állásfoglalásában [5] a Tanács tudomásul vette a Bizottságnak azt a szándékát, hogy a közeljövőben a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének megszervezéséről szóló irányelvet nyújt be a Tanácsnak;mivel 1988 februárjában az Európai Parlament négy állásfoglalást fogadott el a belső piacról és a munkavállalók védelméről szóló vitát követően; mivel ezek az állásfoglalások kimondottan felkérték a Bizottságot olyan keretirányelv kidolgozására, amely a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos minden kockázatra kiterjedő sajátosabb irányelvek alapjául szolgálna;mivel a tagállamok felelőssége saját területükön a munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának ösztönzése; mivel a munkavállalók munkahelyi egészségének és biztonságának védelme érdekében hozott intézkedések egyes esetekben a munkavállalókkal egy háztartásban élő személyek egészségének és, lehetőség szerint, biztonságának megőrzésében is segítenek;mivel a tagállamok munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályai jelentősen eltérnek egymástól, és ezeket javítani kell; mivel az ilyen tárgyú, gyakran műszaki előírásokat, illetve önszabályozó normákat tartalmazó nemzeti rendelkezések különböző biztonság- és egészségvédelmi szinteket eredményezhetnek, és versenyelőnyt teremthetnek a biztonság és az egészség rovására;mivel a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések előfordulása még mindig túl gyakori; mivel késedelem nélkül megelőző intézkedéseket kell bevezetni vagy azokat javítani kell a munkavállalók biztonságának és egészségének védelmére és a magasabb szintű védelem biztosítására;mivel a magasabb szintű védelem biztosítása érdekében a munkavállalókat, illetve képviselőiket tájékoztatni kell a biztonságukat és egészségüket fenyegető veszélyekről és ezeknek a kockázatoknak a csökkentésére vagy elhárítására szolgáló intézkedésekről; mivel nekik is abban a helyzetben kell lenniük, hogy a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően kiegyensúlyozott részvétellel hozzájárulhassanak a szükséges védintézkedések végrehajtásának a vizsgálatához;mivel a megfelelő eljárások és eszközök révén a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat szerint ki kell alakítani a munkahelyi biztonságról és egészségvédelemről szóló tájékoztatást, párbeszédet és kiegyensúlyozott részvételt a munkáltatók és munkavállalók, illetve képviselőik között;mivel a munkavállalók munkahelyi biztonságának, higiéniájának és egészségvédelmének fejlesztése olyan cél, amelyet nem szabad tisztán gazdasági megfontolásoknak alárendelni;mivel a munkáltatókat kötelezni kell arra, hogy tájékozódjanak a munkahelyek tervezésével kapcsolatos legfrissebb technológiai fejlesztésekről és tudományos felfedezésekről, számolva az ezzel járó veszélyekkel a vállalkozásaikban, és hogy ennek megfelelően tájékoztassák a munkavállalóknak az ezen irányelv értelmében részvételi jogokat gyakorló képviselőit úgy, hogy a munkavállalók egészségének és biztonságának magasabb szintű védelmét biztosítani tudják;mivel ennek az irányelvnek az intézkedéseit a szigorúbb jelenlegi és jövőbeni közösségi rendelkezések sérelme nélkül alkalmazni kell minden kockázatra, és különösen azokra a kockázatokra, amelyek a legutóbb a 88/642/EGK [6] irányelvvel módosított 80/1107/EGK irányelv [7] által érintett vegyi, fizikai és biológiai anyagok munkahelyi használatából fakadnak;mivel a 74/325/EGK [8] határozat szerint a Bizottság konzultál a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal az e területre vonatkozó javaslatok kidolgozásáról;mivel egy, a tagállamok által jelölt tagokból álló bizottságot kell létrehozni, hogy az segítsen a Bizottságnak az ezen irányelvben előírt egyedi irányelvek technikai kiigazításainak elkészítésében,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkAz irányelv célja(1) Ennek az irányelvnek a célja munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetése.(2) E célból az irányelv a foglalkozási kockázatok megelőzését, a biztonság és az egészség védelmét, a kockázati és baleseti tényezők kiküszöbölését, a munkavállalók és képviselőik nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelő tájékoztatását, a velük folytatott konzultációt, kiegyensúlyozott részvételüket és oktatásukat érintő általános elveket, továbbá általános iránymutatásokat tartalmaz az említett elvek végrehajtására.(3) Ez az irányelv nem érinti az olyan meglévő vagy jövőbeni nemzeti és közösségi rendelkezéseket, amelyek kedvezőbbek a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének védelme szempontjából.2. cikkAz irányelv alkalmazási köre(1) Ez az irányelv minden kö–és magán tevékenységi ágazatra alkalmazandó (ipari, mezőgazdasági, kereskedelmi, közigazgatási, szolgáltatási, oktatási, kulturális, szabadidős stb.)(2) Ez az irányelv nem alkalmazható ott, ahol az egyes különleges közszolgálati tevékenységekre – mint amilyen a fegyveres erők vagy a rendőrség – vagy a polgári védelmi szolgálatok egyes különleges tevékenységeire jellemző sajátosságok szükségszerűen ellentétben állnak vele.Ebben az esetben a munkavállalók biztonságát és egészségvédelmét a lehető legmesszebbmenőkig biztosítani kell ezen irányelv céljainak figyelembevételével.3. cikkFogalommeghatározásokEnnek az irányelvnek az alkalmazásában:a) munkavállaló: a munkáltató által alkalmazott személy, beleértve a gyakornokokat és szakképző iskolai tanulmányokat folytató tanulókat, de nem beleértve a háztartási alkalmazottakat;b) munkáltató: az a természetes vagy jogi személy, akivel a munkavállaló munkaviszonyban áll, és aki felelős a vállalkozásért, illetve telephelyért;c) a munkavállalók biztonságával és egészségével kapcsolatos különleges feladatot ellátó képviselő: a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően a munkavállalók képviseletére megválasztott, kiválasztott vagy kijelölt személy, ahol problémák merülnek fel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének védelmével kapcsolatban;d) megelőzés: minden lépés vagy intézkedés, amelyet a tevékenység egyes szakaszaiban a foglalkozási kockázatok megelőzésére vagy csökkentésére tesznek meg vagy terveznek a vállalkozásban.4. cikk(1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a munkáltatókat, a munkavállalókat és a munkavállalók képviselőit az ezen irányelv végrehajtásához szükséges jogszabályoknak vessék alá.(2) A tagállamok különösen megfelelő ellenőrzést és felügyeletet biztosítanak.II. SZAKASZA MUNKÁLTATÓ KÖTELEZETTSÉGEI5. cikkÁltalános rendelkezések(1) A munkáltató kötelezettsége a munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének biztosítása minden, a munkával kapcsolatos szempontból.(2) Ha a 7. cikk (3) bekezdése szerint a munkáltató külső szakértőket (személyeket vagy szolgálatokat) vesz igénybe, ez nem mentesíti az e téren fennálló felelőssége alól.(3) A munkavállalóknak a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén fennálló kötelezettségei nem érintik a munkáltató felelősségének elvét.(4) Ez az irányelv nem korlátozza a tagállamoknak azt a választási lehetőségét, hogy a munkáltatók olyan tényekkel kapcsolatos felelősségének kizárását vagy korlátozását írják elő, amelyek bekövetkezése a munkáltató által nem befolyásolható, szokatlan és előre nem látható körülményeknek vagy olyan kivételes eseményeknek tulajdoníthatók, amelyek következményeit kellő gondossággal sem lehetett volna elhárítani.A tagállamok nincsenek az első albekezdésben említett választási lehetőség előírására kötelezve.6. cikkA munkáltató általános kötelezettségei(1) Kötelezettségeivel összefüggésben a munkáltató minden szükséges intézkedést megtesz a munkavállalók biztonságának és egészségének védelmében, beleértve a foglalkozási kockázatok megelőzését, a tájékoztatást és oktatást, valamint a szükséges szervezettség és az eszközök biztosítását.A munkáltató készen kell, hogy álljon arra, hogy a változó körülményeket figyelembe véve módosítsa ezeket az intézkedéseket, és hogy a fennálló helyzet javítására törekedjen.(2) A munkáltató az (1) bekezdés első albekezdésében említett intézkedéseket az alábbi általános megelőzési elvek alapján hajtja végre:a) kockázatok elkerülése;b) az elkerülhetetlen kockázatok értékelése;c) a kockázati források kiküszöbölése;d) a munkának az egyénhez való igazítása, főleg a munkahely kialakítását, a munkaeszköz, valamint a munka- és a gyártási módszerek kiválasztását illetően, különösen az egyhangú munka és az előre meghatározott ütem szerint végzett munka visszaszorítására, és azok egészségre gyakorolt hatásának a csökkentésére;e) a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás;f) a veszélyes tényezőknek nem, vagy kevésbé veszélyessel való helyettesítése;g) koherens, átfogó megelőzési politika kialakítása, amely érinti a technológiát, a munkaszervezést, a munkakörülményeket, a szociális kapcsolatokat és a munkakörnyezettel kapcsolatos tényezők hatását;h) csoportos védintézkedések előnyben részesítése az egyéni védintézkedésekkel szemben;i) megfelelő utasítások adása a munkavállalóknak.(3) Az irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a munkáltató, figyelembe véve a vállalkozás, illetve telephely tevékenységének jellegét,a) értékeli a munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatokat, többek között a munkaeszköz, valamint a használt vegyi anyagok vagy készítmények kiválasztásánál és a munkahelyek felszerelésénél.Az értékelést követően és szükség szerint a munkáltató által végrehajtott megelőző intézkedéseknek és alkalmazott munka- és gyártási módszereknek- biztosítaniuk kell a munkavállalóknak biztosított védelmi szint javítását a biztonságra és egészségvédelemre tekintettel;- azokat a hierarchia minden szintjén integrálni kell a vállalkozás, illetve az intézmény minden tevékenységébe;b) figyelembe veszi a munkavállaló képességeit az egészség és biztonság tekintetében, ha a munkavállalóra feladatokat bíz;c) biztosítja, hogy konzultációra kerüljön sor a munkavállalókkal, illetve képviselőikkel az új technológiák tervezéséről és bevezetéséről, a munkaeszközök kiválasztásának, a munkafeltételek kialakításának és a munkakörnyezet hatásának a munkavállalók biztonságát és egészségét érintő következményeire tekintettel;d) megfelelő lépéseket tesz annak biztosítására, hogy csak a megfelelő utasításokkal ellátott munkavállalók juthassanak be olyan területekre, ahol súlyos és különleges veszély áll fenn.(4) Az irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, ha több vállalkozás található egy munkahelyen, a munkáltatók együttműködnek a biztonságra, egészségvédelemre és higiéniára vonatkozó rendelkezések végrehajtásában, és – a tevékenységek jellegét figyelembe véve – összehangolják cselekvésüket a foglalkozási kockázatok elleni védelem és azok megelőzése érdekében, és tájékoztatják egymást és saját munkavállalóikat, illetve munkavállalóik képviselőit ezekről a kockázatokról.(5) A munkahelyi biztonsággal, higiéniával és egészségvédelemmel kapcsolatos intézkedések költségei semmilyen körülmények között nem terhelhetik a munkavállalókat.7. cikkVédő és megelőző szolgáltatások(1) Az 5. és 6. cikkben említett kötelezettségek sérelme nélkül a munkáltató egy vagy több munkavállalót kijelöl arra, hogy azok a vállalkozás, illetve a telephely számára a foglalkozási kockázatok elleni védelemmel és azok megelőzésével kapcsolatos tevékenységeket elvégezzék.(2) A foglalkozási kockázatok elleni védelemmel és azok megelőzésével kapcsolatos tevékenységük miatt a kijelölt munkavállalókat semmilyen hátrány nem érheti.A kijelölt munkavállalóknak elegendő időt kell hagyni arra, hogy teljesíthessék az ebből az irányelvből fakadó kötelezettségeiket.(3) Ha az ilyen védelmi és megelőző intézkedéseket megfelelően képzett személyzet hiányában nem lehet megszervezni a vállalkozásban, illetve a telephelyen, a munkáltató külső szakértőket (szolgálatokat vagy személyeket) vesz igénybe.(4) Ha a munkáltató ilyen szolgálatokat vagy személyeket vesz igénybe, tájékoztatja őket azokról a tényezőkről, amelyekről tudott, hogy azok érintik, vagy vélhetően érintik a munkavállalók biztonságát és egészségét, valamint ezen szolgálatoknak és személyeknek hozzá kell férniük a 10. cikk (2) bekezdésében említett információhoz.(5) Minden esetben:- a kijelölt munkavállalóknak rendelkezniük kell a szükséges képességekkel és a szükséges eszközökkel;- az igénybe vett külső szolgálatoknak vagy személyeknek rendelkezniük kell a szükséges adottságokkal és a szükséges személyi és szakmai eszközökkel, és- a kijelölt munkavállalók és az igénybe vett külső szolgálatok vagy személyek számának megfelelőnek kell lennieahhoz, hogy a véd- és megelőző intézkedések szervezését el tudják látni, figyelembe véve a vállalkozás, illetve a telephely méretét, valamint azokat a veszélyeket, amelyeknek a munkavállalók ki vannak téve, illetve az ilyen veszélyek eloszlását a teljes vállalkozásban, illetve telephelyen.(6) Az e cikk tárgyát képező, egészséget és biztonságot érintő kockázatok elleni védelem és a kockázatok megelőzése egy vagy több munkavállaló, egy szolgálat, vagy külön szolgálatok feladata akár a vállalkozáson, illetve telephelyen belül, akár azon kívül.A munkavállaló(k)nak, illetve szolgálat(ok)nak szükség esetén együtt kell dolgozniuk.(7) A tagállamok a tevékenységek jellegének és a vállalkozások méretének figyelembevételével meghatározhatják a vállalkozásoknak azokat a típusait, amelyekben a munkáltató, amennyiben megfelelő képzettséggel rendelkezik, saját maga vállalhatja az (1) bekezdésben említett feladatok ellátását.(8) A tagállamok meghatározzák az (5) bekezdésben említett szükséges képességeket és adottságokat.A tagállamok meghatározhatják az (5) bekezdésben említett megfelelő számot.8. cikkElsősegély, tűzoltás, és a munkavállalók evakuálása, súlyos és közvetlen veszély(1) A munkáltató- megteszi az elsősegélyhez, a tűzoltáshoz és a munkavállalók evakuálásához szükséges, a tevékenységek jellegéhez és a vállalkozás, illetve a telephely méretéhez igazított, és más jelen lévő személyeket figyelembe vevő intézkedéseket;- kialakítja a szükséges kapcsolatokat a külső szolgálatokkal, különösen az elsősegélyt, a sürgősségi orvosi ellátást, a mentési munkát és a tűzoltást illetően.(2) Az (1) bekezdés szerint a munkáltató többek között az elsősegélyre, a tűzoltásra és a munkavállalók evakuálására kijelöli azokat a munkavállalókat, akik az ilyen intézkedéseket végrehajtják.Az ilyen munkavállalók számának, oktatásának, és a rendelkezésükre álló eszközöknek megfelelőknek kell lenniük, figyelembe véve a vállalkozás, illetve a telephely méretét, valamint azok különleges veszélyeit.(3) A munkáltatóa) a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja a súlyos vagy közvetlen veszélynek kitett vagy esetlegesen kitett munkavállalókat a fennálló kockázatról, valamint a védelem tekintetében tett vagy teendő lépésekről;b) intézkedik és utasításokat ad annak érdekében, hogy a munkavállalók súlyos, közvetlen és elháríthatatlan veszély esetén abbahagyhassák a munkát, illetve azonnal elhagyhassák a munkahelyet, és biztonságos helyre távozhassanak;c) a kellően indokolt esetek kivételével tartózkodik attól, hogy a munkavállalókat a munka folytatására kérje olyan helyzetben, amelyben még mindig súlyos és közvetlen veszély áll fenn.(4) Azokat a munkavállalókat, akik súlyos, közvetlen és elháríthatatlan veszély esetén a munkavégzés helyét, illetve a veszélyes területet elhagyják, emiatt semmilyen hátrány nem érheti, és számukra védelmet kell biztosítani minden káros és indokolatlan következménytől a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően.(5) A munkáltató gondoskodik arról, hogy minden munkavállaló képes legyen – tudása és a rendelkezésére álló műszaki eszközök figyelembevételével – arra, hogy a saját, illetve más személyek biztonságát érintő súlyos és közvetlen veszély esetén, és ha az illetékes közvetlen felettes nem elérhető, megtegye a szükséges lépéseket az ilyen veszély következményeinek elhárítására.Tettük semmilyen hátrányos következménnyel nem jár, kivéve ha meggondolatlanul vagy súlyos gondatlansággal jártak el.9. cikkA munkáltatók különböző kötelezettségei(1) A munkáltatóa) rendelkezik a munkahelyi biztonságot és egészséget fenyegető kockázatokkal kapcsolatos értékeléssel, beleértve azokat a kockázatokat, amelyek a különleges kockázatoknak kitett munkavállalók csoportját érintik;b) dönt a megteendő védintézkedésekről, és szükség esetén a használandó védőeszközről;c) vezeti az olyan foglalkozási balesetek listáját, amelyek eredményeként a munkavállalók több mint három munkanapon át nem voltak munkaképesek;d) a felelős hatóságok számára és a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően jelentéseket készít a munkavállalói által elszenvedett munkahelyi balesetekről.(2) A tagállamok a tevékenységek jellegének és a vállalkozás méretének figyelembevételével meghatározzák azokat a kötelezettségeket, amelyeket a különféle típusú vállalkozásoknak kell teljesíteniük az (1) bekezdés a) és b) pontjában előírt dokumentumok elkészítése tekintetében és az (1) bekezdés c) és d) pontjában előírt dokumentumok készítésekor.10. cikkA munkavállalók tájékoztatása(1) A munkáltató megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a munkavállalók, illetve a vállalkozáson, illetve a telephelyen belüli képviselőik a vállalkozás, illetve a telephely méreteit esetlegesen figyelembe vevő nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően, minden fontos információt megkapjanak:a) általában a vállalkozás, illetve a telephely, valamint az egyes munkahelytípusok, illetve munkák tekintetében a biztonságot és az egészséget érintő kockázatokról, valamint a véd- és megelőző intézkedésekről;b) a 8. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedésekről.(2) A munkáltató megfelelő intézkedéseket tesz, hogy valamely külső vállalkozásnak, illetve telephelynek a munkáltató vállalkozásában, illetve telephelyén foglalkoztatott munkavállalóinak munkáltatói a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően megfelelő tájékoztatást kapjanak az (1) bekezdés a) és b) pontjában említettekről, amely tájékoztatást a kérdéses munkavállalóknak is biztosítani kell.(3) A munkáltató megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó munkavállalók, vagy a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó képviselők feladatuk ellátása érdekében és a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően hozzáférhessenek:a) a 9. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett kockázatértékeléshez és védintézkedésekhez;b) a 9. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett listához és jelentésekhez;c) a véd- és megelőző intézkedésekből, valamint a biztonságért és az egészségért felelős felügyeleti szervektől és testületektől származó információhoz.11. cikkKonzultáció a munkavállalókkal és a munkavállalók részvétele(1) A munkáltatók konzultálnak a munkavállalókkal, illetve képviselőikkel, és lehetővé teszik, hogy azok részt vehessenek minden, a munkahelyi biztonságra és egészségre vonatkozó kérdéssel kapcsolatos vitában.Ez feltételezi:- a munkavállalókkal való konzultációt;- a munkavállalók, illetve képviselőik javaslattételi jogát;- a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat szerinti kiegyensúlyozott részvételt.(2) A munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó munkavállalók vagy képviselők részvételének kiegyensúlyozottnak kell lennie a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat szerint, vagy velük a munkáltatónak előzetesen és kellő időben konzultációt kell folytatnia az alábbiak tekintetében:a) minden olyan intézkedés, amely alapvetően érintheti a biztonságot és az egészséget;b) a munkavállalóknak a 7. cikk (1) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében említett kijelölése, és a 7. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységek;c) a 9. cikk (1) bekezdésében és a 10. cikkben említett információ;d) a vállalkozáson, illetve telephelyen kívüli szakértők (szolgálatok vagy személyek) szükség szerinti igénybevétele a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;e) a 12. cikkben említett oktatás megtervezése és megszervezése.(3) A munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó képviselőknek jogukban áll megkérni a munkáltatót a megfelelő intézkedések megtételére, és hozzá javaslatokat benyújtani a munkavállalókat fenyegető veszélyek mérséklése, illetve a veszélyforrások eltávolítása céljából.(4) A (2) bekezdésben említett munkavállalókat és a (2) és (3) bekezdésben említett képviselőket nem érheti hátrány a (2) és (3) bekezdésben említett tevékenységük miatt.(5) A munkáltatóknak a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó képviselőket fizetésük fenntartásával megfelelő ideig fel kell menteniük a munkavégzés alól, és rendelkezésükre kell bocsátaniuk a szükséges eszközöket ahhoz, hogy e képviselők gyakorolhassák az ebből az irányelvből fakadó jogaikat és feladataikat.(6) A munkavállalók, illetve képviselőik a nemzeti jogszabályok, illetve gyakorlat szerint a munkahelyi biztonság- és egészségvédelemért felelős hatóságokhoz folyamodhatnak, ha úgy vélik, hogy a munkáltató által megtett intézkedések és alkalmazott eszközök nem megfelelőek a munkahelyi biztonság és egészségvédelem biztosításához.A munkavállalók képviselőinek lehetőséget kell adni arra, hogy az illetékes hatóságok által végzett munkahelyi ellenőrzés során közöljék észrevételeiket.12. cikkA munkavállalók oktatása(1) A munkáltató gondoskodik arról, hogy minden munkavállaló megfelelő biztonsági és egészségvédelmi oktatásban részesüljön, különösen tájékoztatás és a munkahelyére vagy a munkájára jellemző utasítás formájában:- a munkába állásakor;- a munkahely vagy a munkakör megváltoztatása esetén;- új munkaeszköz bevezetése vagy a munkaeszköz változása esetén;- új technológia bevezetése esetén.Az oktatás:- igazodik az új vagy megváltozott kockázatokhoz, és- szükség esetén időszakosan ismétlődik.(2) A munkáltató biztosítja, hogy a külső vállalkozásoknak, illetve telephelyeknek a munkáltató vállalkozásában, illetve telephelyén foglalkoztatott munkavállalói ténylegesen megkapják a vállalkozásban, illetve a telephelyen folytatott tevékenység ideje alatt az egészséget és a biztonságot érintő kockázatokkal kapcsolatos megfelelő oktatást.(3) A munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó képviselők jogosultak megfelelő oktatásra.(4) Az (1) és a (3) bekezdésben említett oktatás költsége nem terhelheti a munkavállalót, vagy a munkavállalók képviselőit.Az (1) bekezdésben említett oktatásra munkaidőben kerül sor.Az (3) bekezdésben említett oktatásra munkaidőben, vagy a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, a vállalkozáson, illetve a telephelyen belül vagy kívül kerül sor.III. SZAKASZA MUNKAVÁLLALÓK KÖTELEZETTSÉGEI13. cikk(1) Minden munkavállaló kötelessége, hogy az oktatás és a munkáltató által adott utasítások szerint a lehető legnagyobb mértékben vigyázzon a saját, és a munka során elkövetett cselekedetei vagy mulasztásai által érintett más személyek biztonságára és egészségére.(2) Ebből a célból a munkavállalóknak különösen az oktatás és a munkáltató által adott utasítások szerint:a) megfelelően kell használniuk a gépeket, készülékeket, szerszámokat, veszélyes anyagokat, szállítóeszközöket és egyéb eszközöket;b) megfelelően kell használniuk a részükre rendelkezésre bocsátott egyéni védőeszközt, és azt használat után a megfelelő helyre vissza kell vinniük;c) tartózkodniuk kell a–például gépekbe, készülékekbe, szerszámokba, a gyárba és az épületekbe szerelt-biztonsági készülékek önkényes kikapcsolásától, átalakításától vagy elmozdításától, és az ilyen biztonsági készülékeket megfelelően kell használniuk;d) azonnal tájékoztatniuk kell a munkáltatót, illetve a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó munkavállalókat minden olyan helyzetről, amellyel kapcsolatban okkal feltételezhetik, hogy az súlyos és közvetlen veszélyt jelent a biztonságra és az egészségre, valamint a védelmi rendszer minden hiányosságáról;e) együttműködnek a nemzeti gyakorlat szerint a munkáltatóval, illetve a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó munkavállalókkal mindaddig, amíg ez szükséges ahhoz, hogy az illetékes hatóság által a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének védelmére előírt bármilyen feladatot vagy követelményt el lehessen végezni vagy teljesíteni lehessen;f) együttműködnek a nemzeti gyakorlat szerint a munkáltatóval, illetve a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmének különleges feladatát ellátó munkavállalókkal mindaddig, amíg ez szükséges ahhoz, hogy a munkáltató biztosíthassa a munkakörnyezet és a munkafeltételek biztonságát, és azt, hogy azok a munkavállalók tevékenységi körében ne veszélyeztessék a biztonságot és az egészséget.IV. SZAKASZVEGYES RENDELKEZÉSEK14. cikkEgészségügyi felülvizsgálat(1) Annak biztosítására, hogy a munkavállalókat a munkahelyi egészséget és biztonságot érintő kockázatoknak megfelelő egészségügyi felülvizsgálatnak vessék alá, a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelő intézkedéseket kell bevezetni.(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy minden ezt igénylő munkavállaló rendszeres időközönként egészségügyi felülvizsgálatnak vethesse alá magát.(3) Az egészségügyi felülvizsgálat a nemzeti egészségügyi ellátó rendszer keretein belül is megvalósulhat.15. cikkKockázati csoportokA kockázati tényezőknek különösen kitett csoportokba tartozókat védeni kell a kifejezetten őket érintő veszélyektől.16. cikkEgyedi irányelvek – MódosításokAz irányelv általános alkalmazási köre(1) A Tanács a Szerződés 118a. cikke alapján a Bizottság javaslatára egyedi irányelveket fogad el, többek között a mellékletben felsorolt területeken.(2) Ez az irányelv, valamint – a 17. cikkben említett technikai kiigazítással kapcsolatos eljárás sérelme nélkül – az egyedi irányelvek módosíthatók a Szerződés 118a. cikkében előírt eljárásnak megfelelően.(3) Ennek az irányelvnek a rendelkezései teljes mértékben alkalmazandók az egyedi irányelvek által érintett minden területen, az egyedi irányelvekben foglalt szigorúbb, illetve különös rendelkezések sérelme nélkül.17. cikkBizottság(1) Az egyedi irányelveknek a 16. cikk (1) bekezdésében előírt tisztán technikai kiigazításához, amelyhez figyelembe kell venni:- az irányelvek elfogadását a műszaki harmonizáció és szabványosítás terén, illetve- a műszaki fejlődést, a nemzetközi szabályozások vagy előírások változásait és az új felfedezéseket,a Bizottságot egy bizottság segíti, amelynek tagjai a tagállamok képviselői, elnöke a Bizottság egy képviselője.(2) A Bizottság képviselője benyújtja a bizottságnak a meghozandó intézkedések tervezetét.A bizottság véleményezi a tervezetet az elnök által az ügy sürgősségének megfelelően megállapított határidőn belül.A véleményt a Szerződés 148. cikke (2) bekezdésében meghatározott többség mondja ki olyan döntések esetében, amelyeket a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell elfogadnia.A bizottságon belül a tagállamok képviselőinek szavazatait a fent említett cikkben meghatározott módon súlyozzák. Az elnök nem szavaz.(3) A Bizottság elfogadja a tervezett intézkedéseket, ha azok megfelelnek a bizottság véleményének.Ha a tervezett intézkedések nem felelnek meg a bizottság véleményének, vagy ha a véleményezés nem történt meg, a Bizottság haladéktalanul javaslatot tesz a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekre. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a hozzá való fordulást követő három hónapon belül a Tanács nem határoz, a Bizottság elfogadja a javasolt intézkedéseket.18. cikkZáró rendelkezések(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1992. december 31-ig megfeleljenek.Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területeken fogadtak vagy fogadnak el.(3) A tagállamok ötévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelv rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról, jelezve a munkáltatók és a munkavállalók álláspontjait.A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot és a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot.(4) A Bizottság az (1)–(3) bekezdés figyelembevételével időszakonként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról.19. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1989. június 12-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Chaves Gonzales[1] HL C 141., 1988.5.30., 1. o.[2] HL C 326., 1988.12.19., 102. o., és HL C 158., 1989.6.26.[3] HL C 175., 1988.7.4., 22. o.[4] HL C 28., 1988.2.3., 3. o.[5] HL C 28., 1988.2.3., 1. o.[6] HL L 327., 1980.12.3., 8. o.[7] HL L 356., 1988.12.24., 74. o.[8] HL L 185., 1974.7.9., 15. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 16. cikk (1) bekezdésében említett területek listája- Munkahelyek;- Munkaeszközök;- Egyéni védőeszközök;- Képernyő előtt végzett munka;- Kézi rakodás, amely hátsérülés veszélyével jár;- Időszakos vagy helyileg változó munkahelyek;- Halászat és mezőgazdaság.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2010/21/EU irányelve ( 2010. március 12.) a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidinra, a tiametoxámra, a fipronilra és az imidaklopridra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               13.3.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 65/27

         A BIZOTTSÁG 2010/21/EU IRÁNYELVE
   (2010. március 12.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidinra, a tiametoxámra, a fipronilra és az imidaklopridra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A klotianidin, a tiametoxám, a fipronil és az imidakloprid hatóanyagokat a 2006/41/EK (2), a 2007/6/EK (3), a 2007/52/EK (4) és a 2008/116/EK (5) bizottsági irányelvekkel vették fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

               (2)

               Ezen hatóanyagok véletlenszerű felszabadulása – amelyről a közelmúltban több tagállam is jelentést tett – a mézelő méhcsaládokban jelentős veszteséget okozott. Ezért az érintett tagállamok óvintézkedéseket tettek a szóban forgó hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának átmeneti felfüggesztése érdekében.

               (3)

               A klotianidin, a tiametoxám és az imidakloprid felhasználása kizárólag rovarölő szerként engedélyezhető, ideértve a vetőmagkezelésre való felhasználásukat is. A fipronil felhasználása ugyanakkor csak rovarölő szerként, vetőmagkezeléshez engedélyezhető. A tagállamok által jelentett balesetek annak tudhatók be, hogy az említett hatóanyagokat a vetőmagkezeléskor nem megfelelően használták.

               (4)

               A jövőbeni balesetek elkerülése végett a klotianidin, a tiametoxám, a fipronil és az imidakloprid tekintetében megfelelő kockázatcsökkentési intézkedéseket is magukban foglaló, kiegészítő rendelkezéseket kell megállapítani.

               (5)

               A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az ezen irányelvben előírt intézkedés összhangban van az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2010. október 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, melyek az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
   Ezeket a rendelkezéseket 2010. november 1-jétől alkalmazzák.
   A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban 2010. október 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klotianidint, a tiametoxámot, a fipronilt és az imidaklopridot hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeket.
   4. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 12-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (2)  HL L 187., 2006.7.8., 24. o.

      (3)  HL L 43., 2007.2.15., 13. o.

      (4)  HL L 214., 2007.8.17., 3. o.

      (5)  HL L 337., 2008.12.16., 86. o.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az alábbiak szerint módosul:

                  1.

                  A klotianidinra vonatkozó 123. sorban, a „Különös rendelkezések” oszlopban az A. rész helyébe a következő lép:
                  „A.   RÉSZ
                  Kizárólag rovarölő szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                  A nem célzott szervezetek, különösen mézelő méhek védelmére, vetőmagkezelésre:

                              —

                              a vetőmag bevonását kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményekben lehet végezni. E létesítményeknek az elérhető legjobb technikákat kell alkalmazniuk annak biztosítására, hogy a vetőmagnál történő alkalmazás, a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás minimalizálható legyen,

                              —

                              a vetéshez megfelelő berendezés használata szükséges, amely biztosítja a nagyfokú talajba juttatást, valamint az alkalmazás alatti kiömlés és porkibocsátás minimalizálását.

                        A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

                              —

                              a kezelt vetőmag címkéjén feltüntessék, hogy a vetőmagot klotianidinnal kezelték, és megnevezzék az engedélyben előírt kockázatcsökkentő intézkedéseket,

                              —

                              az engedély feltételei között – különösen permetezéses alkalmazáskor – adott esetben szerepeljenek a mézelő méhek védelmét szolgáló kockázatcsökkentő intézkedések is,

                              —

                              szükség esetén megfigyelési programokat vezessenek be annak ellenőrzésére, hogy a mézelő méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve a klotianidinnak a gyűjtögető méhek vagy a méhészek által használt területeken.”

                  2.

                  A tiametoxámra vonatkozó 142. sorban, a „Különös rendelkezések” oszlopban az A. rész helyébe a következő lép:
                  „A.   RÉSZ
                  Kizárólag rovarölő szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                  A nem célzott szervezetek, különösen mézelő méhek védelmére, vetőmagkezelésre:

                              —

                              a vetőmag bevonását kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményekben lehet végezni. E létesítményeknek az elérhető legjobb technikákat kell alkalmazniuk annak biztosítására, hogy a vetőmagnál történő alkalmazás, a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás minimalizálható legyen,

                              —

                              a vetéshez megfelelő berendezés használata szükséges, amely biztosítja a nagyfokú talajba juttatást, valamint az alkalmazás alatti kiömlés és porkibocsátás minimalizálását.

                        A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

                              —

                              a kezelt vetőmag címkéjén feltüntessék, hogy a vetőmagot tiametoxámmal kezelték, és megnevezzék az engedélyben előírt kockázatcsökkentő intézkedéseket,

                              —

                              az engedély feltételei között – különösen permetezéses alkalmazáskor – adott esetben szerepeljenek a mézelő méhek védelmét szolgáló kockázatcsökkentő intézkedések is,

                              —

                              szükség esetén megfigyelési programokat vezessenek be annak ellenőrzésére, hogy a mézelő méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve a tiametoxámnak a gyűjtögető méhek vagy a méhészek által használt területeken.”

                  3.

                  A fipronilra vonatkozó 163. sorban, a „Különös rendelkezések” oszlopban az A. rész helyébe a következő lép:
                  „A.   RÉSZ
                  Felhasználása csak rovarölő szerként, vetőmagkezeléshez engedélyezhető.
                  A nem célzott szervezetek, különösen mézelő méhek védelmére:

                              —

                              a vetőmag bevonását kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményekben lehet végezni. E létesítményeknek az elérhető legjobb technikákat kell alkalmazniuk annak biztosítására, hogy a vetőmagnál történő alkalmazás, a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás minimalizálható legyen,

                              —

                              a vetéshez megfelelő berendezés használata szükséges, amely biztosítja a nagyfokú talajba juttatást, valamint az alkalmazás alatti kiömlés és porkibocsátás minimalizálását.

                        A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

                              —

                              a kezelt vetőmag címkéjén feltüntessék, hogy a vetőmagot fipronillal kezelték, és megnevezzék az engedélyben előírt kockázatcsökkentő intézkedéseket,

                              —

                              szükség esetén megfigyelési programokat vezessenek be annak ellenőrzésére, hogy a mézelő méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve a fipronilnak a gyűjtögető méhek vagy a méhészek által használt területeken.”

                  4.

                  A fipronilra vonatkozó 163. sorban, a „Különös rendelkezések” oszlopban, a B. részben a következő mondatot el kell hagyni:

                              „—

                              megfelelő felszerelés használata, biztosítva a nagyfokú talajba juttatást, és az alkalmazás alatti kiömlés minimalizálását.”

                  5.

                  Az imidaklopridra vonatkozó 222. sorban, a „Különös rendelkezések” oszlopban, az A. rész helyébe a következő lép:
                  „A.   RÉSZ
                  Kizárólag rovarölő szerként történő felhasználása engedélyezhető.
                  A nem célzott szervezetek, különösen mézelő méhek és madarak védelmére, vetőmagkezelésre:

                              —

                              a vetőmag bevonását kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményekben lehet végezni. E létesítményeknek az elérhető legjobb technikákat kell alkalmazniuk annak biztosítására, hogy a vetőmagnál történő alkalmazás, a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás minimalizálható legyen,

                              —

                              a vetéshez megfelelő berendezés használata szükséges, amely biztosítja a nagyfokú talajba juttatást, valamint az alkalmazás alatti kiömlés és porkibocsátás minimalizálását.

                        A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

                              —

                              a kezelt vetőmag címkéjén feltüntessék, hogy a vetőmagot imidaklopriddal kezelték, és megnevezzék az engedélyben előírt kockázatcsökkentő intézkedéseket,

                              —

                              az engedély feltételei között – különösen permetezéses alkalmazáskor – adott esetben szerepeljenek a mézelő méhek védelmét szolgáló kockázatcsökkentő intézkedések is,

                              —

                              szükség esetén megfigyelési programokat vezessenek be annak ellenőrzésére, hogy a mézelő méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve az imidaklopridnak a gyűjtögető méhek vagy a méhészek által használt területeken.”

                  6.

                  Az imidaklopridra vonatkozó 222. sorban, a „Különös rendelkezések” oszlopban, a B. részben a következő mondatot el kell hagyni:

                              „—

                              a mézelő méhek védelme, különösen permetezés alkalmazásakor, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseket tartalmazzanak.”


title: A Bizottság 2003/125/EK irányelve (2003. december 22.) a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési ajánlások tisztességes ismertetése és az összeférhetetlenség közzététele tekintetében történő végrehajtásárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003L0125

Hivatalos Lap L 339 , 24/12/2003 o. 0073 - 0077

		A Bizottság 2003/125/EK irányelve(2003. december 22.)a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési ajánlások tisztességes ismertetése és az összeférhetetlenség közzététele tekintetében történő végrehajtásáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [1], és különösen annak 6. cikke (10) bekezdésének hatodik francia bekezdésére,az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával (CESR) a technikai tanácsadással kapcsolatban folytatott konzultációt követően [2],mivel:(1) Harmonizált szabályok szükségesek az információ tisztességes, világos és pontos ismertetése, és az érdekeltségek, valamint az összeférhetetlenség közzététele érdekében, amelyek olyan személyekre vonatkoznak, akik információs csatornáknak vagy a közvéleménynek szánt befektetési stratégiát ajánló vagy sugalló információt hoznak létre, illetve terjesztenek. Különösen, a piac integritása megköveteli a befektetési stratégiát ajánló vagy sugalló információk ismertetése során a tisztesség, a feddhetetlenség és az átláthatóság legmagasabb normáit.(2) A befektetési stratégia ajánlása, illetve sugalmazása vagy kifejezett módon (például "vételre ajánlott", "tartásra ajánlott", vagy "eladásra ajánlott"), vagy közvetve történik (valamely valószínűsített célárfolyamra történő hivatkozással vagy más módon).(3) A befektetési tanácsadást, amikor valamely ügyfélnek személyesen ajánlanak egy vagy több pénzügyi eszközhöz kapcsolódó ügyletet (különösen a befektetési társaság vagy a hitelintézet értékesítési vagy kereskedési osztályán belülről származó, saját ügyfeleik részére tett informális, rövid távú befektetési ajánlásoknál), amelyek esetében nem várható el, hogy azok nyilvánosan hozzáférhetővé váljanak, önmagában nem kell az ezen irányelv értelmében vett ajánlásoknak tekinteni.(4) A befektetési döntések lehetséges alapjául szolgáló befektetési ajánlásokat nagy gondossággal kell elkészíteni és terjeszteni annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a piaci résztvevők félrevezetését.(5) Közzé kell tenni a befektetési ajánlások készítőjének személyét, szakmai etikai szabályait, valamint illetékes hatóságának nevét, mivel ezek értékes információként szolgálhatnak a befektetők számára a befektetési döntéseik meghozatalához.(6) Az ajánlásokat világosan és pontosan kell ismertetni.(7) A befektetési stratégiát ajánló vagy sugalló személyek saját érdekeltségei, illetve összeférhetetlensége befolyásolhatják az általuk a befektetési ajánlásokban kifejtett véleményt. Annak érdekében, hogy értékelhetővé tegyék az ilyen információ tárgyilagosságát és megbízhatóságát, megfelelő módon közzé kell tenni a befektetési stratégiát ajánló információ tárgyát képező bármely pénzügyi eszközben fennálló lényeges pénzügyi érdekeltségeket, vagy azon kibocsátóval szemben fennálló összeférhetetlenséget vagy közvetett, illetve közvetlen ellenőrzési kapcsolatot, amelyre az információ vonatkozik. Azonban ez az irányelv nem írja elő a befektetési ajánlásokat készítő személyek számára, hogy az összeférhetetlenség megelőzésére és elkerülésére létrehozott hathatós információs korlátokat áthágják.(8) A befektetési ajánlás készítőjén kívüli személy is terjesztheti az ajánlást változatlan, megváltoztatott vagy összegzett formában. Az, hogy az ilyen terjesztők milyen módon kezelik az ajánlásokat, lényeges hatással lehet arra, ahogyan a befektetők az ajánlásokat értékelik. Különösen, a befektetési ajánlások terjesztője személyének, szakmai etikai szabályainak, illetve az eredeti ajánlás módosítása mértékének ismerete értékes információként szolgálhat a befektetők számára a befektetési döntéseik meghozatalához.(9) Befektetési ajánlásokat a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [3] foglalt személyes adatoknak harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó szabályokkal összhangban kell elhelyezni internetes oldalakon.(10) A hitelminősítő intézetek véleményeket adnak ki valamely meghatározott időpontra vonatkozóan egy-egy kibocsátó hitelképességéről vagy pénzügyi eszköz minőségéről. Ezek a vélemények nem képeznek az ezen irányelv értelmében vett ajánlásokat. Azonban a hitelminősítő intézeteknek megfontolás tárgyává kell tenniük olyan belső politikák és eljárások elfogadását, amelyek biztosítják, hogy az általuk kiadott hitelminősítéseket tisztességesen ismertessék, és azok megfelelő módon tartalmazzanak minden lényeges érdekeltséget, illetve összeférhetetlenséget azon pénzügyi eszközöket vagy kibocsátókat illetően, amelyekre a hitelminősítésük vonatkozik.(11) Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió alapjogi chartájában és különösen annak 11. cikkében, valamint az Emberi jogok európai egyezményében, és különösen annak 10. cikkében elismert alapjogokat és elveket. E vonatkozásban ez az irányelv semmilyen módon nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy alkalmazzák a sajtószabadságra és a médiabeli szólásszabadságra vonatkozó alkotmányos szabályaikat.(12) Az ezen irányelvben előírt rendelkezések összhangban vannak az európai értékpapír-piaci bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZET FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. cikkFogalommeghatározásokEzen irányelv alkalmazásában a 2003/6/EK irányelvben foglalt meghatározások mellett az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:1. "befektetési társaság": bármely személy a 93/22/EGK irányelv [4] 1. cikke (2) bekezdésének meghatározása szerint;2. "hitelintézet": bármely jogi személy a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [5] 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint;3. "ajánlás": kutatási jelentés vagy más információ, amely kifejezetten vagy közvetett módon egy vagy több pénzügyi eszközre vagy pénzügyi eszközök kibocsátóira vonatkozóan befektetési stratégiát ajánl vagy sugall, beleértve az ilyen eszközök jelenlegi vagy jövőbeni értékére vagy árára vonatkozó véleményt, amelyet közzétételre vagy a nyilvánosságnak szánnak;4. "befektetési stratégiát ajánló vagy sugalló kutatási jelentés vagy más információ":a) a független elemző, a befektetési társaság, a hitelintézet vagy bármely más olyan személy által előállított információ, amelynek főtevékenysége ajánlások készítése, vagy amelyet munkaszerződéssel vagy más formában számukra munkát végző természetes személy készít, amely közvetve vagy közvetlen módon valamely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi eszközök kibocsátója tekintetében egyedi befektetési ajánlást tartalmaz;b) az a) pontban említetteken kívüli személyek által előállított információ, amely valamely pénzügyi eszköz tekintetében közvetlenül ajánl egyedi befektetési döntést;5. "érintett személy": az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely a szakmájának gyakorlása vagy üzleti tevékenységének folytatása során ajánlásokat tesz vagy terjeszt;6. "kibocsátó": egy olyan pénzügyi eszköz kibocsátója, amelyre az ajánlás közvetve vagy közvetlenül vonatkozik;7. "információs csatornák": valamely olyan csatorna, amelyen keresztül az információ a nyilvánosság számára hozzáférhető vagy feltehetőleg azzá válhat. "Feltehetőleg a nyilvánosság számára hozzáférhető információ": olyan információ, amelyhez nagyszámú személy férhet hozzá;8. "megfelelő szabályozás": a 2003/6/EK irányelvben említett, a tagállamokban hatályos bármilyen szabályozás, beleértve az önszabályozást is.II. FEJEZET AZ AJÁNLÁSOK KÉSZÍTÉSE2. cikkAz ajánlások készítőinek személye(1) A tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy minden ajánlás világosan és feltűnően tegye közzé a készítéséért felelős személyre vonatkozó adatokat, különösen az ajánlást készítő személy nevét és munkakörének megnevezését, valamint a készítéséért felelős jogi személy nevét.(2) Amennyiben az érintett személy befektetési társaság vagy hitelintézet, a tagállamok előírják, hogy az érintett illetékes hatóságot is nevezzék meg.Ha az érintett személy se nem befektetési társaság, se nem hitelintézet, de önszabályozó szervezet vagy magatartási kódex hatálya alá tartozik, a tagállamok biztosítják, hogy tegyék közzé az ilyen szabályokra vagy kódexekre történő hivatkozást.(3) A tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy az (1) és (2) bekezdésben megállapított követelményeket úgy igazítsák, hogy azok ne legyenek aránytalanok a nem írásbeli ajánlások esetén. Az ilyen kiigazítás tartalmazhat hivatkozást arra a helyre, ahol az ilyen közzététel közvetlenül és könnyedén hozzáférhető a nyilvánosság számára, például az érintett személy megfelelő internetes oldala.(4) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható a tagállamokban egyenértékű megfelelő szabályozás hatálya alá tartozó újságírókra, beleértve az egyenértékű megfelelő önszabályozást is, feltéve, hogy az ilyen szabályozás hasonló hatást ér el, mint az (1) és (2) bekezdés szerinti szabályozás.3. cikkAz ajánlások tisztességes bemutatásának általános normája(1) A tagállamok vállaljákazon megfelelő szabályozás meghozatalát, hogy minden érintett személy tőle elvárható gondossággal biztosítsa, hogy:a) a tényeket világosan megkülönböztessék az értelmezésektől, becslésektől, a véleményektől és a nem tényszerű információ más típusaitól;b) minden forrás megbízható legyen, illetve, ha kétség merül fel a forrás megbízhatóságára vonatkozóan, azt világosan jelezzék;c) minden becslést, előrejelzést és valószínűsített célárfolyamot világosan ilyenként jelöljenek meg, és a készítésük vagy felhasználásuk során alkalmazott lényeges feltételezéseket jelezzék.(2) A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy az (1) bekezdésben meghatározott előírásokat kiigazítsák annak érdekében, hogy azok ne legyenek aránytalanok a nem írásbeli ajánlások esetén.(3) A tagállamok előírják, hogy minden érintett személy tőle elvárható gondossággal biztosítsa azt, hogy az illetékes hatóság kérésére bizonyítható legyen valamennyi ajánlás ésszerű jellege.(4) Az (1) és a (3) bekezdés nem alkalmazható a tagállamokban egyenértékű megfelelő szabályozás hatálya alá tartozó újságírókra, beleértve az egyenértékű megfelelő önszabályozást is, feltéve, hogy az ilyen szabályozás hasonló hatást ér el, mint az (1) és (3) bekezdés szerinti szabályozás.4. cikkTovábbi kötelezettségek az ajánlások tisztességes bemutatásával kapcsolatban(1) A 3. cikkben megállapított kötelezettségeken kívül, ha az érintett személy független elemző, befektetési társaság, hitelintézet, bármilyen kapcsolt jogi személy, bármilyen más érintett személy, amelynek a fő tevékenysége ajánlások készítése, vagy olyan természetes személy, aki munkaszerződés alapján vagy más formában számukra munkát végez, a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy a személy tőle elvárható gondossággal biztosítsa legalább:a) hogy az ajánlás érdemi részét illetően minden lényeges forrást megfelelő módon megjelöljenek, beleértve az érintett kibocsátót is, azzal a ténnyel együtt, hogy az ajánlást adott esetben közölték-e a kibocsátóval, és azt e közlés után módosították-e a terjesztése előtt;b) hogy megfelelően összegezzék a pénzügyi eszköz vagy a pénzügyi eszköz kibocsátója értékeléséhez, illetve a pénzügyi eszköz valószínűsített célárfolyamának megállapításához használt értékelési alapot vagy módszertant;c) megfelelően elmagyarázzák az ajánlás jelentését – például, hogy vételre, eladásra vagy tartásra ajánlott -, amely már adott esetben magában foglalhatja annak a befektetésnek az időhorizontját is, amelyre az ajánlás vonatkozik, és tüntessék fel a megfelelő kockázati figyelmeztetéseket, beleértve a vonatkozó feltételezések érzékenységi elemzését;d) adott esetben hivatkozzanak az ajánlás frissítéseinek tervezett gyakoriságára, valamint a korábban bejelentett fedezeti politikában bekövetkező esetleges nagyobb változásokra;e) világosan és feltűnő módon jelöljék azt az időpontot, amikor az ajánlást először közzétették, valamint a bármilyen megemlített pénzügyi eszköz árfolyamára vonatkozó napot és időpontot;f) ha valamilyen ajánlás eltér az ugyanarra a pénzügyi eszközre vagy kibocsátóra vonatkozó, az adott ajánlás kibocsátását közvetlenül megelőző 12 hónapban kiadott ajánlástól, világosan és feltűnő módon kell jelölni ezt a változást és a korábbi ajánlás dátumát.(2) A tagállamok biztosítják, hogy ha az (1) bekezdés a), b) vagy c) pontjában megállapított előírások a kiadott ajánlás terjedelméhez képest aránytalanok lennének, elegendő az ajánláshoz világos és feltűnő hivatkozást fűzni arra a helyre vonatkozóan, ahol az előírt információ a nyilvánosság számára közvetlenül és könnyedén hozzáférhető, ilyen lehet például a közvetlen internetes elérési hely (link) az érintett személy megfelelő internetes oldalán lévő információhoz, feltéve, hogy az alkalmazott módszertan vagy az értékelés alapja nem változott.(3) A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy a nem írásbeli ajánlások esetében az (1) bekezdés előírásait úgy igazítják ki, hogy azok ne legyenek aránytalanok.5. cikkAz érdekeltségek és összeférhetetlenség közzétételére vonatkozó általános norma(1) A tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy az érintett személyek közzétegyék mindazokat a jogviszonyaikat, egyéb kapcsolataikat és körülményeiket, amelyekről okkal feltételezhető, hogy azok sértik az ajánlás tárgyilagosságát, különösen, ha az érintett személyek lényeges pénzügyi érdekeltséggel rendelkeznek az ajánlás tárgyát képező egy vagy több pénzügyi eszközben, vagy lényeges összeférhetetlenség áll fenn azzal a kibocsátóval szemben, amelyre az ajánlás vonatkozik.Ha az érintett személy jogi személy, ezt az előírást kell alkalmazni minden olyan jogi vagy természetes személyre, amely, illetve aki a számára munkaszerződés alapján vagy más formában munkát végez, és részt vett az ajánlás előkészítésében.(2) Ha az érintett személy jogi személy, az (1) bekezdés szerint közzéteendő információnak legalább a következőket kell tartalmaznia:a) azon érintett személy vagy a kapcsolt jogi személyek bármilyen érdekeltségei vagy összeférhetetlensége, amelyek hozzáférhetők, vagy alappal feltételezhető, hogy hozzáférhetők az ajánlás előkészítésében érintett személyek számára;b) az érintett személy vagy a kapcsolódó jogi személyek bármilyen érdekeltségei vagy összeférhetetlensége, amelyek olyan személyek számára ismert, akik bár maguk nem vesznek részt az ajánlás előkészítésében, hozzáférhettek, vagy alappal feltételezhető, hogy hozzáférhettek az ajánláshoz az ügyfelek vagy a nyilvánosság részére történő terjesztése előtt.(3) A tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy maga az ajánlás tartalmazza az (1) és (2) bekezdésben előírt közzéteendő információkat. Amennyiben az ilyen közzéteendő információk aránytalanok lennének az ajánlás terjedelméhez képest, elegendő magához az ajánláshoz világos és feltűnő hivatkozást fűzni arra a helyre vonatkozóan, ahol az ilyen közzéteendő információkhoz a nyilvánosság közvetlenül és könnyedén hozzáfér, ilyen lehet például az érintett személy megfelelő internetes oldalán lévő információkhoz vezető közvetlen internetes elérési hely (link).(4) A tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy az (1) bekezdésben megállapított előírásokat úgy igazítják ki, hogy azok ne legyenek aránytalanok a nem írásbeli ajánlások esetén.(5) Az (1)–(3) bekezdés nem alkalmazható a tagállamokban ezzel egyenértékű megfelelő szabályozás hatálya alá tartozó újságírókra, beleértve az egyenértékű helyénvaló önszabályozást is, feltéve, hogy az ilyen szabályozás hasonló hatást ér el, mint az (1)–(3) bekezdés szerinti szabályozás.6. cikkAz érdekeltségek, illetve összeférhetetlenség közzétételével kapcsolatos további kötelezettségek(1) Az 5. cikkben megállapított kötelezettségeken kívül a tagállamok előírják, hogy minden, valamely független elemző, befektetési társaság, hitelintézet, bármilyen kapcsolt jogi személy, vagy bármilyen más, fő tevékenységeként ajánlásokat készítő érintett személy által készített ajánlás világosan és szembetűnő módon tartalmazza az érdekeltségeikre és összeférhetetlenségeikre vonatkozó alábbi információkat:a) jelentős részvénytulajdonosi kapcsolatok, amelyek egyrészről az érintett személy vagy bármilyen kapcsolódó jogi személy között, és másrészről a kibocsátó között állnak fenn. Az ilyen jelentős részvénytulajdonlási kapcsolatok közé tartoznak legalább az alábbi esetek:- amikor az érintett személy vagy bármilyen kapcsolódó jogi személy birtokában lévő részvénytulajdon meghaladja a kibocsátó jegyzett tőkéjének 5 % -át, vagy- amikor az érintett személy vagy bármilyen kapcsolódó jogi személy jegyzett tőkéjének 5 % -át meghaladó részvényei a kibocsátó tulajdonában vannak.A tagállamok az e két esetnél előírt 5 %-os küszöbértéknél alacsonyabb küszöbértékeket is előírhatnak.b) az érintett személy vagy bármilyen kapcsolódó jogi személy a kibocsátóhoz kapcsolódó más lényeges pénzügyi érdekeltsége;c) adott esetben, nyilatkozat arról, hogy az érintett személy vagy bármilyen kapcsolt jogi személy piacvezető a kibocsátó pénzügyi eszközei tekintetében, vagy ő biztosítja annak likviditását;d) adott esetben, nyilatkozat arról, hogy az érintett személy vagy bármilyen kapcsolt jogi személy a kibocsátó pénzügyi eszközei bármilyen nyilvános kibocsátásának vezető szervezője vagy társ-vezetőszervezője volt az előző 12 hónapban;e) adott esetben, nyilatkozat arról, hogy az érintett személy vagy bármilyen kapcsolt jogi személy részese bármilyen más, a kibocsátóval befektetési szolgáltatások nyújtásáról kötött megállapodásnak, feltéve, hogy az nem vonja magával a bizalmas kereskedelmi információ közzétételét, és a megállapodás az előző 12 hónapban hatályban volt, vagy ugyanezen időszak alatt abból eredően kompenzáció kifizetésére került sor, vagy a kompenzáció kifizetésére ígéretet tettek;f) adott esetben, nyilatkozat arról, hogy az érintett személy vagy bármilyen kapcsolt jogi személy részese a kibocsátóval megkötött olyan megállapodásnak, amely az ajánlás készítésére vonatkozik.(2) A tagállamok általánosságban előírják a befektetési társaságnál vagy a hitelintézetnél hatályos, az ajánlások tekintetében összeférhetetlenség megelőzésére és elkerülésére szolgáló hathatós szervezési és igazgatási megoldások közzétételét, beleértve az információs korlátokét is.(3) A tagállamok előírják, hogy befektetési társaság vagy hitelintézet számára munkaszerződés alapján vagy más formában munkát végző, az ajánlás előkészítésében érintett természetes vagy jogi személyek esetében az 5. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti előírás tartalmazza különösen annak közzétételét, hogy az ilyen személyek díjazása kötődik-e a befektetési társaság vagy hitelintézet, vagy bármilyen kapcsolt jogi személy által teljesített befektetési ügyletekhez.Ha az ilyen természetes személyek a kibocsátó részvényeiből kapnak vagy vásárolnak az ilyen részvények nyilvános kibocsátása előtt, közzé kell tenni az ilyen részvények vételárát és a vétel időpontját is.(4) A tagállamok előírják, hogy a befektetési társaságok és hitelintézetek negyedévente tegyék közzé az összes ajánlásukból "vételre ajánlott", "tartásra ajánlott", "eladásra ajánlott" vagy ezzel egyenértékű kifejezések szerinti ajánlások arányát, valamint a minden egyes ilyen kategóriának megfelelő kibocsátók arányát, amelyeknek a befektetési társaság vagy a hitelintézet a megelőző 12 hónapban lényeges befektetési szolgáltatásokat nyújtott.(5) A tagállamok vállalják, hogy maga az ajánlás tartalmazza az (1)–(4) bekezdés szerint előírt közzéteendő információkat. Amikor az (1)–(4) bekezdés szerinti előírások aránytalanok lennének a kiadott ajánlás hosszához képest, elegendő magában az ajánlásban világosan és feltűnő módon hivatkozni arra a helyre, ahol az ilyen közzétett információkhoz a nyilvánosság közvetlenül és könnyedén hozzáfér, ilyen lehet például a befektetési társaság vagy hitelintézet megfelelő internetes oldalán a közzétett információkra vonatkozó közvetlen internetes elérési hely (link).(6) A tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy a nem írásbeli ajánlások esetén az (1) bekezdés előírásait úgy igazítsák, hogy azok ne legyenek aránytalanok.III. FEJEZET A HARMADIK SZEMÉLYEK ÁLTAL KÉSZÍTETT AJÁNLÁSOK TERJESZTÉSE7. cikkAz ajánlások terjesztőinek személyeA tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy ha az érintett személy saját felelősségére terjeszt harmadik személyek által készített ajánlást, az ajánlás világosan és feltűnő módon jelölje az ilyen érintett személyek azonosságát.8. cikkAz ajánlások terjesztésére vonatkozó általános normákA tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy amikor harmadik személyek által készített ajánlást a terjesztett információban lényegesen megváltoztatnak, ez az információ világosan és részletesen jelölje meg a lényeges változtatást. A tagállamok vállalják azt is, hogy amikor a lényegi változás az ajánlás irányának változásából áll (például a "vételre ajánlott" megváltoztatása "tartásra ajánlott"-ra vagy "eladásra ajánlott" ajánlásra, vagy fordítva) a 2–5. cikkben az ajánlások előállítóira megállapított előírásoknak a terjesztő is feleljen meg a lényegi változtatás mértékéig.Ezen kívül, a tagállamok vállalják, hogy megfelelő szabályozás garantálja azt, hogy az érintett jogi személyek, akik maguk vagy természetes személyeken keresztül terjesztik a lényegesen módosított ajánlást, rendelkezzenek egy hivatalos, írásba foglalt politikával, hogy az információt kézhez vevő személyek hozzáférhessenek az ajánlás készítőjére vonatkozó adatokhoz, magához az ajánláshoz és a készítő érdekeltségeire vagy összeférhetetlenségére vonatkozóan közzétett információhoz, feltéve, hogy ezek az elemek a nyilvánosság számára hozzáférhetők.Az első és a második bekezdést nem kell alkalmazni a harmadik személyek által készített ajánlásokról szóló hírműsorokban közölt beszámolókra, ha az ajánlás lényegét nem változtatják meg.A harmadik személyek által készített ajánlás összegzésének terjesztése esetén az ilyen összegzést terjesztő érintett személyek vállalják, hogy az összegzés világos legyen, és ne legyen félrevezető, megemlítve a forrásdokumentumot és azt, hogy a nyilvánosság a forrásdokumentummal kapcsolatos közzétett információhoz hol férhet hozzá közvetlenül és könnyedén, feltéve, hogy azok a nyilvánosság rendelkezésére állnak.9. cikkBefektetési társaságok és hitelintézetek további kötelezettségeiA 7. és 8. cikkben megállapított kötelezettségeken kívül, amikor az érintett személy, befektetési társaság, hitelintézet vagy az ilyen személyek számára munkaszerződés alapján vagy más formában munkát végző természetes személy, és az ilyen személyek harmadik fél által készített ajánlásokat terjesztenek, a tagállamok előírják, hogy:a) a befektetési társaság vagy hitelintézet illetékes hatóságának nevét világosan és szembetűnő módon jelöljék meg;b) a 6. cikkben az ajánlások készítőire megállapított előírásokat a terjesztőnek is teljesítenie kell, ha az ajánlás készítője még nem tette hozzáférhetővé;c) a befektetési társaság vagy hitelintézet teljesítse az ajánlások készítőire vonatkozóan a 2–6. cikkben megállapított előírásokat, ha az ajánlást lényegesen megváltoztatta.IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK10. cikkA nemzeti jogba való átültetés(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2004. október 12-éig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a Bizottság számára megküldenek egy táblázatot az ezen irányelv rendelkezései és az általuk kibocsátott nemzeti rendelkezések közötti megfelelésről.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.7. cikkHatálybalépésEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.8. cikkCímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. december 22-én.a Bizottság részérőlFrederik Bolkesteina Bizottság tagja[1] HL L 96., 2003.4.12., 16. o.[2] A CESR-t a 2001/527/EK bizottsági határozat (HL L 191., 2001.7.13., 43. o.) hozta létre.[3] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.[4] HL L 141., 1993.6.11., 27. o.[5] HL L 126., 2000.5.26., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2005/72/EK irányelve (2005. október 21.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb és metiram hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               22.10.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 279/63

      A BIZOTTSÁG 2005/72/EK IRÁNYELVE

   (2005. október 21.)
   a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb és metiram hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja azt a jegyzéket, amelyben a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való esetleges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok találhatók. Ez a jegyzék tartalmazza a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt mankozebet, manebet és metiramot.

               (2)

               E hatóanyagok esetében a kérelmezők által javasolt felhasználási célokra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatást a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. A 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet (3) alapján a következő referens tagállamokat jelölték ki, amelyek a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban benyújtották a vonatkozó értékelő jelentéseket és ajánlásokat a Bizottságnak. A klórpirifoszra és klórpirifosz-metilre vonatkozóan Spanyolország volt a referens tagállam, és a vonatkozó információkat 1997. szeptember 16-án és 1999. május 7-én nyújtotta be. A mankozebre, manebre és a metiramra vonatkozóan Olaszországot jelölték ki referens tagállamként, és a vonatkozó információkat 2000. október 3-án, 2000. november 29-én és 2000. augusztus 22-én nyújtották be.

               (3)

               Az értékelő jelentéseket a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálták. A felülvizsgálatot 2005. június 3-án a Bizottságnak a klórpirifoszról, klórpirifosz-metilről, mankozebről, manebről és metiramról készített felülvizsgálati jelentése formájában véglegesítették.

               (4)

               A klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre és metiramra vonatkozó felülvizsgálat során nem merültek fel olyan kérdések, amelyek megkövetelték volna a növényügyi tudományos bizottsággal vagy az annak feladatkörét átvevő Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (EFSA) való egyeztetést.

               (5)

               A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel a Bizottság felülvizsgálati jelentésében vizsgált és részletezett felhasználási célokra vonatkozóan. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

               (6)

               E következtetés sérelme nélkül indokolt bizonyos egyedi vonatkozásokban további információkra szert tenni. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Következésképpen helyénvaló előírni, hogy a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet és metiramot további vizsgálatoknak vessék alá a nem célzott élő szervezeteket érintő kockázat és a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítése céljából, és hogy ezeket a tanulmányokat a kérelmezők nyújtsák be.

               (7)

               A hatóanyagoknak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetősége legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

               (8)

               A 91/414/EGK irányelvben meghatározott, a hatóanyagoknak az I. mellékletbe való felvételéhez kötődő kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok részére a felvételt követően hat hónapos időszakot kell biztosítani a klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeinek felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a 91/414/EGK irányelvben, és különösen annak 13. cikkében meghatározott követelmények, illetőleg az I. melléklet szerinti vonatkozó feltételek teljesíthetők legyenek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítaniuk kell, újra kell cserélniük vagy vissza kell vonniuk a hatályos engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve a III. melléklet értelmében elkészítendő, minden egyes növényvédő szert és minden egyes felhasználást tartalmazó teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére hosszabb időtartamot kell előírni.

               (9)

               A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének új hatóanyagokkal történő kiegészítése kapcsán korábban szerzett tapasztalatok – amelyek elemzésére a 3600/92/EGK rendelet keretében került sor – azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek léphetnek fel a hatályos engedélyek birtokosainak az adathozzáférésre vonatkozó kötelezettségei tekintetében. A további nehézségek elkerülése érdekében szükségesnek mutatkozik a tagállamok kötelezettségeinek egyértelműsítése, különösen azon kötelezettség vonatkozásában, amely szerint ellenőrzik, hogy az engedély birtokosa hozzáféréssel rendelkezik egy, az irányelv II. mellékletének megfelelő dossziéhoz. Ez az egyértelműsítés ugyanakkor az I. mellékletet módosító korábbi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek birtokosaira.

               (10)

               Ezért a 91/414/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   A tagállamok legkésőbb 2006. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul ismertetik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot.
   Ezeket a rendelkezéseket 2007. január 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban 2006. december 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klórpirifosz, klórpirifosz-metil, mankozeb, maneb vagy metiram hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeit. Az említett időpontig a tagállamok ellenőrzik különösen az irányelv I. mellékletében a klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre vagy metiramra megadott követelmények teljesülését a hatóanyagokra vonatkozóan a B. részben megadott követelmények kivételével, továbbá azt, hogy az engedély birtokosa az irányelv 13. cikkében előírt feltételekkel összhangban rendelkezik-e az irányelv II. melléklete szerinti követelményeknek megfelelő dossziéval vagy rendelkezik-e hozzáféréssel ilyen dossziéhoz.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot tartalmaz oly módon, hogy az az egyedüli hatóanyag vagy több olyan hatóanyag közül egy, amelyek mindegyike legkésőbb 2006. június 30-ig felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található jegyzékbe, a tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján, a klórpirifoszra, klórpirifosz-metilre, mankozebre, manebre vagy metiramra vonatkozóan az irányelv I. mellékletének B. részében megadott követelmények figyelembevételével. Ezen értékelés alapján megállapítják, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.
   E megállapítást követően a tagállamok:

               a)

               ha a termék egyedüli hatóanyagként tartalmaz klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot, amennyiben szükséges, legkésőbb 2010. június 30-ig módosítják, vagy visszavonják az engedélyt; vagy

               b)

               klórpirifoszt, klórpirifosz-metilt, mankozebet, manebet vagy metiramot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2010. június 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a szóban forgó anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletéhez soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig.

         4. cikk
   Ez az irányelv 2006. július 1-jén lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. október 21-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2005/396/EK bizottsági irányelvvel (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

      (2)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 10. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 107., 1994.4.28., 8. o. A legutóbb a 2230/95/EK rendelettel (HL L 225., 1995.9.22., 1. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                     Szám

                     Közönséges név
                     Azonosítási számok

                     IUPAC-elnevezés

                     Tisztaság (1)

                     Hatálybalépés

                     A besorolás lejárta

                     Egyedi rendelkezések

                     „112

                     Klórpirifosz
                     CAS-szám
                     2921-88-2
                     CIPAC-szám
                     221

                     O,O-Dietil-O-(3,5,6-triklór-2-piridil)-tiofoszfát

                     ≥ 970 g/kg
                     Az O,O,O,O-tetra!etil-ditiopirofoszfát (szulfotep) toxikológiai jelentőséggel bíró szennyezőanyagnak bizonyult, 3 g/kg-os maximális szintet állapítottak meg rá

                     2006. július 1.

                     2016. június 30.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag rovarölő szerként való használata engedélyezhető
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés klórpirifoszra vonatkozó következtetéseit és különösen annak 1. és 2. függelékét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, vízi szervezetek, méhek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása
                     A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klórpirifosz e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

                     113

                     Klórpirifosz-metil
                     CAS-szám
                     5598-13-0
                     CIPAC-szám
                     486

                     O,O-Dimetil-O-(3,5,6-triklór-2-piridil)-tiofoszfát

                     ≥ 960 g/kg
                     Az O,O,O,O-tetrametil-ditiopirofoszfát (szulfotep) és az O,O,O-trimetil-O-(3,5,6-triklór-2-piridinil)-difoszforditioát (szulfotep-észter) toxikológiai jelentőségű szennyezőanyagnak bizonyult, szennyezőanyagonként 5 g/kg-os maximális szintet állapítottak meg

                     2006. július 1.

                     2016. június 30.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag rovarirtó szerként való használata engedélyezhető
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés klórpirifosz-metilre vonatkozó következtetéseit és különösen annak 1. és 2. függelékét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, vízi szervezetek, méhek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szükség szerint szerepeljenek a kockázat mérséklésére irányuló intézkedések, mint például a pufferzónák kialakítása
                     A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük szabadtéri használat esetén a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére
                     Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klórpirifosz-metil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

                     114

                     Maneb
                     CAS-szám
                     12427-38-2
                     CIPAC-szám
                     61

                     Mangán-etilénbisz(ditiokarbamát) (polimer)

                     > 860 g/kg
                     Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a maneb tartalom 0,5 %-át.

                     2006. július 1.

                     2016. június 30.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés manebre vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak
                     A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések
                     A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat, valamint a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítésére
                     Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a maneb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

                     115

                     Mankozeb
                     CAS-szám
                     8018-01-7 (előzőleg 8065-67-5)
                     CIPAC-szám
                     34

                     Mangán etilénbisz (ditiokarbamát) (polimer) komplex cinksóval

                     > 800 g/kg
                     Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a mankozeb tartalom 0,5 %-át.

                     2006. július 1.

                     2016. június 30.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés mankozebre vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak
                     A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések
                     A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat, valamint a fejlődési toxicitás értékelésének megerősítésére
                     Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a mankozeb e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be

                     116

                     Metiram
                     CAS-szám
                     9006-42-2
                     CIPAC-szám
                     478

                     Cink ammónia etilénbisz(ditiokarbamát) – poli[etilénbisz(tiuramdiszulfid)]

                     > 840 g/kg
                     Az etilén-tiokarbamid gyártási szennyezőanyag toxikológiai veszélyt jelent, és nem haladhatja meg a metiram tartalom 0,5 %-át.

                     2006. július 1.

                     2016. június 30.

                     A. RÉSZ
                     Kizárólag gombaölő szerként való használata engedélyezhető
                     B. RÉSZ
                     A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2005. június 3-án véglegesített felülvizsgálati jelentés metiramra vonatkozó következtetéseit és különösen annak I. és II. függelékét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvízszennyező potenciálra, amennyiben a hatóanyagot olyan területeken használják, ahol a talaj érzékeny vagy szélsőséges éghajlati viszonyok uralkodnak
                     A tagállamokban különös figyelmet kell fordítaniuk az ételben levő szermaradványokra, és értékelniük kell a fogyasztók étrendi kitettségét
                     A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, emlősök, vízi szervezetek és nem célzott ízeltlábúak védelmére, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések
                     A tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madarakat és emlősöket érintő kockázat értékelésének megerősítésére. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a metiram e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül a Bizottságnak ilyen tanulmányokat nyújtanak be”

         (1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.