title: A Tanács (EU) 2018/2057 irányelve (2018. december 20.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az általános fordított adózási mechanizmus egy bizonyos értékhatárt meghaladó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozó ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról

text:
                  27.12.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 329/3

         A TANÁCS (EU) 2018/2057 IRÁNYELVE
         (2018. december 20.)
         a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az általános fordított adózási mechanizmus egy bizonyos értékhatárt meghaladó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozó ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
         tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
         különleges jogalkotási eljárás keretében,
         mivel:

                     (1)

                     A Bizottság a héára vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2016. április 7-ei közleményében bejelentette, hogy a határokon átnyúló termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások adóztatásán alapuló javaslatot kíván előterjeszteni a tagállamok közötti, határokon átnyúló, vállalkozások közötti kereskedelemre vonatkozó végleges hozzáadottértékadó-rendszerre (hozzáadottérték-adó a továbbiakban: héa) vonatkozóan.

                     (2)

                     Tekintettel a héacsalás jelenlegi szintjére, és arra, hogy az nem minden tagállamot érint egyformán, valamint mivel a végleges héarendszer bevezetése több évet fog igénybe venni, szükség lehet néhány sürgős és konkrét intézkedés megtételére.

                     (3)

                     Ebben az összefüggésben néhány tagállam kérte, hogy a széles körben elterjedt körhintacsalás kezelése érdekében lehetősége legyen bizonyos ügyletenkénti értékhatárhoz kötött ideiglenes általános fordított adózási mechanizmus (a továbbiakban: ÁFAM) alkalmazására, amely – az összfázisú fizetési rendszer tekintetében – eltérést jelentene a jelenlegi héarendszer általános elveinek egyikétől. A körhintacsalás nevezetesen abban gyökerezik, hogy a Közösségen belüli értékesítések jelenleg adómentességet élveznek, lehetővé téve a termékek héamentes beszerzését. Ezt követően több kereskedő is adócsalásban vesz részt azáltal, hogy nem fizeti meg az adóhatóságnak a megrendelőitől kapott héa összegét. Ezek a megrendelők azonban, mivel érvényes számlát kaptak, jogosultak maradnak az adó levonására. Ugyanazt a terméket többször is értékesíthetik, úgy, hogy az ismételten adómentes Közösségen belüli értékesítéseket foglal magában. Hasonló körhintacsalás a szolgáltatások nyújtása során is előfordulhat. Azáltal, hogy a héa fizetésére kötelezett személy az az adóalany lesz, akinek a termékeket vagy a szolgáltatásokat értékesítik, az eltérés megszűntetné az ilyen típusú adócsalásban való részvétel lehetőségét.

                     (4)

                     Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 27. cikkének első bekezdésében említettek szerint azok a tagállamok, amelyek adóhatóságai kapacitásainak fejlettségi szintje különböző, a héacsalás magasabb szintje és a nagyobb bevételkiesés kezelése érdekében különleges erőfeszítést tesznek a héarendszer végrehajtása kapcsán.

                     (5)

                     A csalások tagállamok közötti átterelődésével kapcsolatos kockázat korlátozásának érdekében meg kell engedni, hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a csalások – különösen a körhintacsalások – szintje tekintetében teljesülnek bizonyos kritériumok, és amelyek meg tudják állapítani, hogy más ellenőrzési intézkedések nem elegendőek az ilyen csalások elleni küzdelemhez, alkalmazhassák az ÁFAM-ot. Ezen tagállamoknak továbbá meg kell állapítaniuk, hogy az adózási fegyelemnek és az adóbeszedésnek az ÁFAM bevezetésének eredményeként várható becsült előnyei meghaladják a vállalkozásokra és az adóhatóságokra háruló becsült teljes többletterhet, és hogy a vállalkozások és az adóhatóságok számára nem merülnek majd fel nagyobb költségek, mint amilyenek más ellenőrző intézkedések alkalmazása nyomán merültek fel.

                     (6)

                     Ha a tagállamok az ÁFAM alkalmazása mellett döntenek, akkor azt minden, határokon nem átnyúló, egy meghatározott ügyletenkénti értékhatárt meghaladó termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás esetében alkalmazniuk kell. Az ÁFAM alkalmazását nem lehet valamely konkrét ágazatra korlátozni.

                     (7)

                     Az ÁFAM alkalmazását választó tagállamoknak külön elektronikus jelentéstételi kötelezettséget kell bevezetniük az adóalanyok számára annak érdekében, hogy biztosítsák az ÁFAM hatékony működését és alkalmazásának nyomon követését. Fel kell deríteniük és meg kell akadályozniuk az adócsalás valamennyi új formáját, így például azt, amikor az ügyleteket mesterségesen több kisebb adóalapot képező ügyletre bontják.

                     (8)

                     Annak érdekében, hogy fel lehessen mérni, hogy az ÁFAM egyik tagállamban való bevezetése nem eredményezi-e a csalás más tagállamokba történő terelődését, és fel lehessen mérni a belső piac működésében bekövetkező potenciális zavar mértékét, célszerű külön információcsere-kötelezettséget előírni az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok és azon tagállamok között, amelyek azt nem alkalmazzák. Minden információcserére alkalmazandók a személyes adatok védelmére és a titoktartásra vonatkozó rendelkezések, amelyek a tagállamok vagy az Unió adózás területén fennálló érdekeinek védelmét biztosító mentességeket és korlátozásokat tartalmaznak.

                     (9)

                     Annak érdekében, hogy átlátható módon fel lehessen mérni az ÁFAM alkalmazásának a csalást megvalósító tevékenységekre gyakorolt hatását, a tagállamok részére előre meghatározott értékelési kritériumokat kell megállapítani, hogy felmérhetővé váljon a csalásoknak az ÁFAM alkalmazása előtti és utáni mértéke.

                     (10)

                     Az ÁFAM alkalmazását engedélyező határozatok költségvetési hatással bírnának, amely egy vagy több tagállam esetében jelentős lehet. Az ÁFAM alkalmazását engedélyező határozat elfogadására vonatkozó hatáskört ezért a Tanácsra kell ruházni.

                     (11)

                     Az ÁFAM alkalmazását választó tagállamnak fel kell kérnie a Bizottságot az ÁFAM alkalmazására való javaslattételre, és meg kell adnia a releváns információkat, hogy a Bizottság értékelni tudja ezt a kérést. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy szükség esetén további információkat kérjen.

                     (12)

                     Tekintettel azon váratlan hatásokra, amelyeket az ÁFAM alkalmazása a belső piac működésére gyakorolhat a csalásoknak az ÁFAM-ot nem alkalmazó más tagállamokra történő esetleges átterelődése miatt, a Tanácsnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy védintézkedésként hatályon kívül helyezzen minden, az ÁFAM alkalmazását engedélyező végrehajtási határozatot. Figyelemmel arra, hogy az olyan helyzetekben, amikor megállapítást nyert, hogy jelentős a belső piacra gyakorolt negatív hatás gyors reakcióra van szükség, célszerű fordított egyhangú szavazást alkalmazni.

                     (13)

                     Figyelembe véve, hogy az ÁFAM bizonytalan hatásokkal járhat, annak időbeli alkalmazását korlátozni kell.

                     (14)

                     A belső piacra gyakorolt hatás szoros nyomon követése érdekében – amennyiben az ÁFAM-ot legalább egy tagállamban alkalmazzák – minden tagállamnak jelentést kell benyújtania a Bizottságnak, hogy fel lehessen mérni a csalásra, a vállalkozások megfelelési költségeire, valamint az ÁFAM alkalmazása miatt a csalást megvalósító tevékenységek átterelődésére gyakorolt hatást.

                     (15)

                     A 2006/112/EK tanácsi irányelvet (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

            1. cikk
            A 2006/112/EK irányelv a következő cikkel egészül ki:

                  „199c. cikk

                     (1)   A 193. cikktől eltérve, a tagállamok 2022. június 30-ig a határokon nem átnyúló értékesítésekre általános fordított adózási mechanizmust (a továbbiakban: ÁFAM) vezethetnek be, előírva, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy az az adóalany, akinek a részére történő összes termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ügyletenként meghaladja a 17 500 EUR értékhatárt.
                     Az ÁFAM-ot bevezetni kívánó tagállam megfelel a következő feltételek mindegyikének:

                                 a)

                                 a Bizottság által a héabevétel-kiesésről közzétett, 2016. augusztus 23-i keltezésű 2016-os végleges jelentésben foglalt módszerekkel és számadatokkal összhangban 2014-ben a teljes elméleti héa bevétel százalékában kifejezett héabevétel-kiesése legalább 5 százalékponttal meghaladta a héabevétel-kiesés közösségi medián értékét;

                                 b)

                                 a körhintacsalások aránya a jogalkotási javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat e cikkre vonatkozó része alapján a teljes héabevétel-kiesésén belül meghaladja a 25 %-ot;

                                 c)

                                 megállapítja, hogy területén a körhintacsalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek, különösen meghatározva, hogy milyen ellenőrző intézkedések alkalmazására került sor, és konkrétan mik az okai azok eredménytelenségének, valamint hogy miért nem bizonyult elegendőnek a héa területén történő közigazgatási együttműködés;

                                 d)

                                 megállapítja, hogy az adózási fegyelemnek és az adóbeszedésnek az ÁFAM bevezetésének eredményeként várható becsült előnyei legalább 25 %-kal meghaladják a vállalkozásokra és az adóhatóságokra háruló várható teljes többletterhet; és

                                 e)

                                 megállapítja, hogy az ÁFAM bevezetésének eredményeként a vállalkozásokra és az adóhatóságokra nem fog több költség hárulni, mint amilyen költségekkel más ellenőrző intézkedések alkalmazása jár.
                                 A tagállam a (3) bekezdésben említett kérelemhez csatolja a héabevétel-kiesésnek a Bizottság által a héabevétel-kiesésről közzétett jelentésben foglalt módszerrel és számadatokkal összhangban történő kiszámítását, az e bekezdés második albekezdésének a) pontjában említettekkel összhangban.

                     (2)   Az ÁFAM hatékony működése és alkalmazása nyomon követésének biztosítása érdekében, az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok megfelelő és hatékony elektronikus jelentéstételi kötelezettségeket állapítanak meg minden adóalany és különösen azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek az ÁFAM hatálya alá tartozó termékeket értékesítenek vagy szolgáltatásokat nyújtanak, vagy részükre ilyen termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást teljesítenek.

                     (3)   Az ÁFAM-ot alkalmazni kívánó tagállamok kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz, és megadják a következő információkat:

                                 a)

                                 az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülésének részletes indokolása;

                                 b)

                                 az ÁFAM alkalmazásának kezdőidőpontja és az ÁFAM időbeli hatálya; és

                                 c)

                                 az adóalanyoknak az ÁFAM alkalmazásának bevezetéséről való tájékoztatása érdekében meghozandó intézkedések; és

                                 d)

                                 a (2) bekezdésben említett kísérő intézkedések részletes leírása.

                           Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik minden szükséges információval, a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül további információt kér, többek között az alkalmazott módszerekről, feltételezésekről, tanulmányokról és egyéb alátámasztó dokumentumokról. A kérelmező tagállam az értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül benyújtja a kért információkat.

                     (4)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelem megfelel a (3) bekezdésben foglalt követelményeknek, legkésőbb három hónappal azt követően, hogy minden szükséges információt megkapott, javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács a Bizottság e javaslatáról való egyhangú szavazással engedélyezheti a kérelmező tagállam számára az ÁFAM alkalmazását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelem nem felel meg a (3) bekezdésben foglalt követelményeknek, akkor ugyanezen határidőn belül tájékoztatja ennek okairól a kérelmező tagállamot és a Tanácsot.

                     (5)   A belső piacra gyakorolt jelentős negatív hatás e bekezdés második albekezdésével összhangban történő megállapítása esetén a Bizottság, legkésőbb három hónappal azt követően, hogy minden szükséges információt megkapott, javaslatot tesz a (4) bekezdésben említett összes végrehajtási határozat hatályon kívül helyezésére, legkorábban hat hónappal az ÁFAM alkalmazására a tagállamot felhatalmazó első végrehajtási határozat hatálybalépését követően. Az ilyen hatályon kívül helyezést a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a javaslat Bizottság általi elfogadásától számított 30 napon belül egyhangúlag úgy határoz, hogy elutasítja a Bizottság javaslatát.
                     Jelentős negatív hatás meglétét kell megállapítani az alábbi feltételek teljesülése esetén:

                                 a)

                                 legalább egy olyan tagállam, amely nem alkalmazza az ÁFAM-ot, arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy területén az ÁFAM alkalmazása következtében megnőtt a héacsalás; és

                                 b)

                                 a Bizottság – többek között az ezen albekezdés a) pontjában említett, a tagállamok által nyújtott információk alapján – megállapítja, hogy a héacsalás tagállamok területén történő növekedése az ÁFAM egy vagy több tagállamban történő alkalmazásához kapcsolódik.

                     (6)   Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok a következő információkat minden tagállam számára elektronikus formában megküldik:

                                 a)

                                 azon személyek nevét, akikre vagy amelyekre vonatkozóan az ÁFAM alkalmazásának kezdőidőpontját megelőző 12 hónapban héacsalás miatt büntetőjogi vagy közigazgatási eljárás volt folyamatban; és

                                 b)

                                 azon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akiknek vagy amelyeknek héaalanyként történő nyilvántartásba vétele az adott tagállamban az ÁFAM bevezetését követően zárult le; és

                                 c)

                                 azon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akik vagy amelyek az ÁFAM bevezetését követő két egymást követő adómegállapítási időszak során nem nyújtottak be héabevallást.

                           Az első albekezdés a) és b) pontjában említett információkat legkésőbb az ÁFAM bevezetését követő három hónapon belül kell megküldeni, és ezt követően háromhavonta frissíteni kell. Az első albekezdés c) pontjában említett információkat legkésőbb az ÁFAM bevezetését követő kilenc hónapon belül kell megküldeni, és ezt követően háromhavonta frissíteni kell.
                     Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok legkésőbb egy évvel az ÁFAM alkalmazásának megkezdését követően időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. Ebben a jelentésben részletesen értékelni kell az ÁFAM hatékonyságát. Az ÁFAM alkalmazásának befejezését követő három hónapon belül az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok zárójelentést nyújtanak be annak átfogó hatásáról.

                     (7)   Az ÁFAM-ot nem alkalmazó tagállamok időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az ÁFAM más tagállamok általi alkalmazásának a területükön érzékelhető hatásairól. Ezt a jelentést az ÁFAM egy tagállamban már legalább egy éve történő alkalmazását követő három hónapon belül kell benyújtani a Bizottságnak.
                     Ha az ÁFAM-ot legalább egy tagállam alkalmazza, az ÁFAM-ot nem alkalmazó tagállamok 2022. szeptember 30-ig zárójelentést nyújtanak be a Bizottságnak az ÁFAM más tagállamok általi alkalmazásának a területükön érzékelhető hatásairól.

                     (8)   A (6) bekezdésben említett jelentésekben a tagállamok a következő értékelési kritériumok alapján értékelik az ÁFAM alkalmazásának hatását:

                                 a)

                                 a héabevétel-kiesés alakulása;

                                 b)

                                 a héacsalás, különösen a körhintacsalás és a kiskereskedelmi szintű csalás alakulása;

                                 c)

                                 az adóalanyokra háruló adminisztratív terhek alakulása;

                                 d)

                                 az adóhatóságok igazgatási költségeinek alakulása.

                     (9)   A (7) bekezdésben említett jelentésekben a tagállamok a következő értékelési kritériumok alapján értékelik az ÁFAM alkalmazásának hatását:

                                 a)

                                 a héacsalás, különösen a körhintacsalás és a kiskereskedelmi szintű csalás alakulása;

                                 b)

                                 a csalások átterelődése azon tagállamokból, amelyek alkalmazzák vagy alkalmazták az ÁFAM-ot.”

            2. cikk
            Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
            Ezt az irányelvet 2022. június 30-ig kell alkalmazni.

            3. cikk
            Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

            Kelt Brüsszelben, 2018. december 20-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            (1)  2018. december 11-i vélemény (P8_TA(2018)0496).

            (2)  2017. május 31-i vélemény (HL C 288., 2017.8.31., 52. o.).

            (3)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/2096 irányelve (2017. november 15.) az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  16.11.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 299/24

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2096 IRÁNYELVE
      (2017. november 15.)
      az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
      mivel:

                  (1)

                  A 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja megtiltja az ólom, a higany, a kadmium és a hat vegyértékű króm felhasználását a 2003. július 1. után forgalomba hozott járművek anyagaiban és alkatrészeiben.

                  (2)

                  A 2000/53/EK irányelv II. melléklete felsorolja az irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti tilalom alól mentesített anyagokat és alkatrészeket. A mellékletet a műszaki és tudományos fejlődés figyelembevételével rendszeresen módosítani kell, és az ólom használatára vonatkozó 2. c), 3. és 5. mentességet felül kell vizsgálni.

                  (3)

                  A műszaki és tudományos fejlődés értékelése igazolta, hogy a 2. c) mentesség hatálya alá tartozó anyagok és alkatrészek esetében továbbra is elkerülhetetlen az ólom alkalmazása. A jelenlegi információk alapján azonban a közeljövőben elérhetővé válhatnak az ólmot helyettesítő anyagok ezen anyagok és alkatrészek esetében. Egyes anyagok és alkatrészek esetében az ólmot helyettesítő anyagok várhatóan korábban válnak elérhetővé, ezért helyénvaló a 2. c) mentességet két alpontra bontani, a helyettesítő anyagok kifejlesztésében elért eredményeknek megfelelő különböző felülvizsgálati időpontokkal.

                  (4)

                  A műszaki és tudományos fejlődésről végzett értékelés alapján a 3. mentesség hatálya alá tartozó anyagok és alkatrészek esetében szintén továbbra is elkerülhetetlen az ólom használata. Vannak lehetséges helyettesítő anyagok, de ezeket tovább kell fejleszteni. Ezért a helyettesítő anyagok kifejlesztése terén elért eredmények figyelembevételével új felülvizsgálati időpontot kell megállapítani e mentesség vonatkozásában.

                  (5)

                  Végezetül a műszaki és tudományos fejlődés értékelése azt mutatta, hogy az 5. mentesség hatálya alá tartozó egyes anyagok és alkatrészek tekintetében az ólom helyett már léteznek alternatív megoldások, azonban ezek nem használhatók a mentesség hatálya alá tartozó valamennyi járműben. Az 5. mentesség hatálya alá tartozó egyéb anyagok és alkatrészek esetében az ólom használata továbbra is elkerülhetetlen. Következésképpen ezt a mentességet két alpontra kell bontani. Azon anyagok és alkatrészek esetében, amelyekre léteznek alternatívák, a mentesség hatályának végét úgy kell meghatározni, hogy szükséges idő álljon rendelkezésre annak biztosítására, hogy az ólom használata minden érintett járműben elkerülhető legyen. Az olyan anyagokra és alkatrészekre vonatkozó mentesség tekintetében, amelyek esetében az ólom használata továbbra is elkerülhetetlen, új felülvizsgálati időpontot kell megállapítani, figyelembe véve a helyettesítő anyagok kifejlesztése terén elért haladást.

                  (6)

                  Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 39. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
      1. cikk
      A 2000/53/EK irányelv II. mellékletének helyébe ezen irányelv mellékletének szövege lép.
      2. cikk
      (1)   A tagállamok legkésőbb 2018. június 6-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
      Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
      (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
      3. cikk
      Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
      4. cikk
      Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Brüsszelben, 2017. november 15-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 269., 2000.10.21., 34. o.

         (2)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

         MELLÉKLET
         „
               II. MELLÉKLET

                  A 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának hatálya alól mentesített anyagok és alkatrészek

               Az ólom, a hat vegyértékű króm és a higany esetében a homogén anyagban legfeljebb 0,1 tömegszázalékos maximális koncentráció, a kadmium esetében pedig a homogén anyagban legfeljebb 0,01 tömegszázalékos maximális koncentráció megengedett.
               A 2003. július 1. előtt forgalomba hozott járművekben való felhasználásra szánt, 2003. július 1. után forgalomba hozott pótalkatrészek – a kerékkiegyensúlyozó súlyok, az elektromotorok szénkeféi és a fékbetétek kivételével – mentesülnek a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezések alól.

                           Anyagok és alkatrészek

                           A mentesség alkalmazási területe és hatályának vége

                           A 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának iv. alpontja értelmében címke vagy más azonosító jelzés használata követelmény

                              Ólom mint ötvözőelem

                                       1. a)

                                       Acél megmunkálási célokra és tűzihorganyzott acél alkatrészek készletben, legfeljebb 0,35 tömegszázalék ólomtartalommal

                                       1. b)

                                       Folyamatosan horganyzott acéllemez legfeljebb 0,35 tömegszázalék ólomtartalommal

                           A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                                       2. a)

                                       Alumínium megmunkálási célokra, legfeljebb 2 tömegszázalék ólomtartalommal

                           A 2005. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       2. b)

                                       Alumínium legfeljebb 1,5 tömegszázalék ólomtartalommal

                           A 2008. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       2. c) i.

                                       Alumíniumötvözetek megmunkálási célokra, legfeljebb 0,4 tömegszázalék ólomtartalommal

                               (1)

                                       2. c) ii.

                                       A 2. c) i. pontban nem szereplő alumíniumötvözetek legfeljebb 0,4 tömegszázalék ólomtartalommal (1)

                               (2)

                                       3.

                                       Rézötvözetek legfeljebb 4 tömegszázalék ólomtartalommal

                               (1)

                                       4. a)

                                       Csapágycsészék és -perselyek

                           A 2008. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       4. b)

                                       A motorokban, sebességváltókban és a légkondicionáló kompresszorokban található csapágycsészék és -perselyek

                           A 2011. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                              Ólom és ólomvegyületek alkatrészekben

                                       5. a)

                                       Ólom olyan nagyfeszültségű rendszerek akkumulátoraiban (2), amelyeket kizárólag M1 és N1 kategóriájú járművek meghajtására használnak.

                           A 2019. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X

                                       5. b)

                                       Ólom akkumulátorokban az 5. a) pontban nem szereplő alkalmazásokhoz

                               (1)

                           X

                                       6.

                                       Lengéscsillapítók

                           A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X

                                       7. a)

                                       Elasztomerek vulkanizálási ható- és stabilizáló anyagai a fék-, tüzelőanyag- és légszállító tömlőkben, elasztomer/fém alkatrészek az alváz elemeiben vagy a motortartó elemekben

                           A 2005. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       7. b)

                                       Elasztomerek vulkanizálási ható- és stabilizáló anyagai a fék-, tüzelőanyag- és légszállító tömlőkben, elasztomer/fém alkatrészek az alváz elemeiben vagy a motortartó elemekben, legfeljebb 0,5 tömegszázalék ólomtartalommal

                           A 2006. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       7. c)

                                       Elasztomerek kötőanyagai az erőátviteli alkalmazásokban, legfeljebb 0,5 tömegszázalék ólomtartalommal

                           A 2009. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       8. a)

                                       Elektromos és elektronikus alkatrészek áramköri kártyára való rögzítésére szolgáló ólomtartalmú forraszanyagok, illetve az alumínium elektrolitkondenzátor kivételével a csatlakozótűkön vagy áramköri kártyán lévő egyéb alkatrészek érintkezőinek ólomtartalmú bevonata

                           A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. b)

                                       Ólomtartalmú forraszanyag nem elektromos áramköri panelekre vagy üvegfelületre való forrasztáshoz

                           A 2011. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. c)

                                       Ólomtartalmú bevonat alumínium elektrolitkondenzátorok érintkezőin

                           A 2013. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. d)

                                       Ólomtartalmú forraszanyag üvegre való forrasztáshoz légtömegmérő érzékelőiben

                           A 2015. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. e)

                                       Magas olvadáspontú, ólomtartalmú forraszanyagok (azaz olyan ólomötvözetek, amelyek legalább 85 tömegszázalékban tartalmaznak ólmot)

                               (3)

                           X (4)

                                       8. f) a)

                                       Ólomtartalmú, rugalmas tűs csatlakozórendszerek

                           A 2017. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. f) b)

                                       Ólomtartalmú, rugalmas tűs csatlakozórendszerek, a járműkábelköteg csatlakozóinak érintkező felülete kivételével

                               (3)

                           X (4)

                                       8. g)

                                       Flip Chip integrált áramkörökben a félvezető süllyesztéke és hordozója között működőképes elektronikus kapcsolatot lehetővé tevő ólomtartalmú forraszanyag

                               (3)

                           X (4)

                                       8. h)

                                       Ólomtartalmú forraszanyag hővezetőknek a hűtőbordához való rögzítéséhez olyan teljesítmény félvezető-egységekben, amelyek lapkamérete a projekciós területnek legalább 1 cm2-e, illetve névleges áramsűrűsége a szilíciumlapka-területet tekintve legalább 1 A/mm2

                           A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és ezt követően az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. i)

                                       Ólomtartalmú forraszanyag elektromos üvegfelület-kezeléshez a rétegelt üvegfelületre való forrasztás kivételével

                           A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és ezt követően az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       8. j)

                                       Ólomtartalmú forraszanyag rétegelt üvegfelületre való forrasztáshoz

                           A 2020. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és ezt követően az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X (4)

                                       9.

                                       Szelepülések

                           A 2003. július 1. előtt kifejlesztett motortípusok pótalkatrészeiként

                                       10. a)

                                       Olyan elektromos és elektronikus alkatrészek, amelyek üvegben vagy kerámiában, üveg vagy kerámia beágyazó-anyagösszetételekben, üvegkerámia anyagban vagy üvegkerámia beágyazó-anyagösszetételekben ólmot tartalmaznak
                                       Ez a mentesség nem terjed ki a következőkben történő ólomfelhasználásra:

                                                   —

                                                   izzók üvege és gyújtógyertyák zománcbevonata,

                                                   —

                                                   a 10. b), a 10. c) és a 10. d) pontban felsorolt alkatrészekben lévő dielektromos kerámiaanyagok.

                           X (5) (a motorok piezoelektromos alkatrészeinek kivételével)

                                       10. b)

                                       Integrált áramkörök vagy diszkrét félvezetők részét képező kondenzátorokban található ólom-cirkanát-titanát alapú, ólomtartalmú dielektromos kerámiaanyagok

                                       10. c)

                                       125 V alatti névleges váltakozó feszültségű, illetve 250 V alatti névleges egyenfeszültségű kondenzátorokban található ólomtartalmú dielektromos kerámiaanyagok

                           A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                                       10. d)

                                       Ólomtartalmú dielektromos kerámiaanyagok az ultrahangos lokátorberendezések érzékelőinek a hőmérséklet miatti mérési hibáját ellensúlyozó kondenzátorokban

                           A 2017. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és ezt követően az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                                       11.

                                       Pirotechnikai indítópatronok

                           A 2006. július 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                                       12.

                                       A gépjárművek szén-dioxid-kibocsátását a kipufogóhő visszanyerésével csökkentő elektromos rendszerek ólomtartalmú hőelektromos anyagai

                           A 2019. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X

                              Hat vegyértékű króm

                                       13. a)

                                       Korrózióvédő bevonatok

                           A 2007. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       13. b)

                                       A karosszériaelemek esetében felhasznált csavarokkal és anyacsavarokkal kapcsolatos korrózióvédő bevonatok

                           A 2008. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                                       14.

                                       Lakóautók abszorpciós hűtőgépeinek szénacél hűtőrendszerében használt korrózióálló anyag, legfeljebb a hűtőközeg 0,75 tömegszázalékos arányában, kivéve akkor, ha létezik más alkalmazható (vagyis lakóautókban való alkalmazásra a piacon elérhető) hűtési technológia, és az nem jár hátránnyal a környezetre, az egészségre és/vagy a fogyasztók biztonságára nézve

                           X

                              Higany

                                       15. a)

                                       A fényszórókban használt kisülőlámpák

                           A 2012. július 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X

                                       15. b)

                                       Műszerfal kijelzőiben használt fénycsövek

                           A 2012. július 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

                           X

                              Kadmium

                                       16.

                                       Elektromos meghajtású járművek akkumulátorai

                           A 2008. december 31. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

                     ”

            (1)  Ezt a mentességet 2021-ben felül fogják vizsgálni.

            (1)

                     (1a)

                     Olyan alumíniumötvözetekre vonatkozik, amelyekbe az ólmot nem szándékosan vitték be, hanem az újrahasznosított alumínium használata miatt található meg az ötvözetben.

            (2)  Ezt a mentességet 2024-ben felül fogják vizsgálni.

            (2)

                     (2a)

                     A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. december 12-i 2006/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 374., 2006.12.27., 10. o.) meghatározása szerinti, 75 V feletti egyenáramú felhasználású rendszerek.

            (3)  Ezt a mentességet 2019-ben felül fogják vizsgálni.

            (4)  A 60 g/jármű átlagos határérték 10. a) ponttal összefüggésben történő túllépése esetén ki kell szerelni. E kikötés szempontjából a nem a gyártó által a gyártósoron beépített elektronikus berendezéseket figyelmen kívül kell hagyni.

            (5)  A 60 g/jármű átlagos határérték 8. a)–8. j) ponttal összefüggésben történő túllépése esetén ki kell szerelni. E kikötés szempontjából a nem a gyártó által a gyártósoron beépített elektronikus berendezéseket figyelmen kívül kell hagyni.