title: A Bizottság irányelve (1989. március 28.) a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/759/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéséhez történő hozzáigazításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989L0277

Hivatalos Lap L 109 , 20/04/1989 o. 0025 - 0037 finn különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0211  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 18 o. 0211

		A Bizottság irányelve(1989. március 28.)a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/759/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéséhez történő hozzáigazításáról(89/277/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 87/403/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a legutóbb a 87/354/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/759/EGK tanácsi irányelvre [4] és különös tekintettel annak 10. cikkére,mivel a szerzett tapasztalatoknak és a technika jelenlegi állásának köszönhetően lehetővé vált bizonyos előírások kiegészítése és a tényleges közlekedési viszonyokhoz történő igazítása, és ennek következtében a járművek utasai és a közlekedés egyéb résztvevői biztonságának javítása;mivel az ezen irányelvben tervezett intézkedések a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság állásfoglalását tükrözik,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:1. cikkA 76/759/EGK irányelv mellékletei ezen irányelv mellékletének megfelelően módosulnak.2. cikk(1) 1989. október 1-jétől a tagállamok nem jogosultak:a) - megtagadni valamely gépjárműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyás megadását, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett irat kibocsátását, vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását,- megtiltani a gépjárművek forgalomba helyezését az irányjelző lámpákkal összefüggő okból, amennyiben azok ezen irányelv előírásainak megfelelnek;b) - visszautasítani az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást vagy a nemzeti alkatrésztípus-jóváhagyást az említett irányjelzőlámpa-típus tekintetében, ha ezek megfelelnek ezen irányelv előírásainak,- megtiltani az irányjelző lámpák forgalomba hozatalát, ha azok az ezen irányelv előírásai alapján kibocsátott EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet viselik.(2) 1991. október 1-jétől:a) - a tagállamok a továbbiakban nem állíthatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot olyan gépjárműtípusra, amelynek irányjelző lámpái nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak,- a tagállamok visszautasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás kiadását egy gépjármű típusra, ha annak irányjelző lámpai nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak,b) - a továbbiakban a tagállamok nem adhatnak ki EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást olyan irányjelzőlámpa-típusra, amely nem felel meg ezen irányelv előírásainak,- a tagállamok visszautasíthatják a nemzeti alkatrésztípus-jóváhagyás kiadását egy olyan irányjelzőlámpa-típusra, amely nem felel meg ezen irányelv előírásainak.Az 5. kategóriába tartozó irányjelzőlámpa-típusokra azonban az EGK-típusjóváhagyás esetében a fenti időpont 1993. október 1-jére módosul.(3) 1995. október 1-jétől a tagállamok megtagadhatják az olyan gépjárművek forgalomba helyezését, amelyeknek az irányjelző lámpái nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak, valamint azon irányjelző lámpák forgalomba hozatalát, amelyek nincsenek ellátva az irányelv előírásai alapján kiadott típus-jóváhagyási jellel.(4) A 2. szakasz b) pontjában előírtaktól eltérően, a tagállamok továbbra is elfogadják egy irányjelző lámpának a 76/759/EGK irányelv előírásai szerinti EGK-alkatrésztípus-jóváhagyását, ha az már üzemben lévő gépjárműre való felszerelésre szánták, továbbá egy irányjelző lámpára megadható, a 76/759/EGK irányelv szerinti EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást, feltéve hogy a berendezés rendeltetése az, hogy azt már üzemben lévő járműre szereljék fel cserealkatrészként, és műszakilag nem megoldható, hogy e berendezések ezen irányelv előírásainak megfeleljenek.3. cikkA 2. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni, ha azok ellentétben állnak a gépjárművek és pótkocsijuk világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/756/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1989. március 28-i 89/278/EGK bizottsági irányelv [5] 2. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglaltakkal.4. cikkA tagállamok hatályba léptetik azon intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezen irányelvnek legkésőbb 1989. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.5. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1989. március 28-án.a Bizottság részérőlMartin Bangemannalelnök[1] HL L 220., 1987.8.8., 44. o.[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.[3] HL L 192., 1987.7.11., 43. o.[4] HL L 262., 1976.9.27., 71. o.[5] HL L 109., 1989.4.20., 38. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 0. melléklet a következőképpen módosul:Az 1. és az 1.1. pontok helyébe a következő 1. és 1.1–1.2.3 pont lép:"1. MEGHATÁROZÁSOK1.1. A 76/756/EGK irányelvben található, a következőkre vonatkozó meghatározások ezen irányelvre is vonatkoznak:- irányjelző lámpa- lámpa- izzólámpa, mint fényforrás- független lámpák- egybeépített lámpák- kombinált lámpák- kölcsönösen egybeépített lámpák- berendezés- egyfunkciós lámpa- a fényvisszaverő kivételével a jelzőlámpa átvilágított felülete- látható világító felület- fénykibocsátó felület- vonatkoztatási tengely- vonatkoztatási pont- egyes lámpa- kettős lámpa vagy páros lámpa1.2. Irányjelzőlámpa-típus"Irányjelzőlámpa-típus": olyan lámpák, amelyek nem különböznek egymástól az olyan alapvető jellemzőik tekintetében, mint:1.2.1. Márka vagy védjegy.1.2.2. Optikai rendszerek tulajdonságai (fényerő, fényeloszlási szög stb.).1.2.3. Az irányjelző lámpák kategóriái."A 6.1. pont táblázata helyébe a következő táblázat lép:"Irányjelzők kategóriája | Legkisebb fényerő cd-ban | Legnagyobb fényerő üzem közben, cd-ban | Két lámpa összes fényereje (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) || | Egyes lámpa | D-jelű egyes lámpaként (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |1. | | 175 | 700 | 490 | 980 |1a. | | 250 | 800 | 560 | 1120 |1b. | | 400 | 860 | 600 | 1200 |2a. | | 50 | 200 | 140 | 280 |2b. | nappal | 175 | 700 | 490 | 980 |éjjel | 40 | 120 | 84 | 168 |5. | | 0,6 | 200 | 140 | 280. |A 6.2.1. pont egy új 6.2.1.1. ponttal egészül ki:"6.2.1.1. A 6.2. és a 6.2.1. pontban található előírásokkal ellentétben az 5. kategóriájú irányjelző lámpa esetén hátrafelé 0,6 cd minimális érték szükséges minden, az 1. mellékletben kijelölt tartományban."A 6.2.3.1. és a 6.2.3.2. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"6.2.3.1. Az I. mellékletben megállapított valamennyi tartomány esetében a fényerőnek legalább 0,7 cd-nak kell lenni az 1b. kategóriára vonatkozóan, 0,3 cd-nak az 1., 1a., 2a. és a 2b. kategóriába tartozó berendezések esetén nappal, míg legalább 0,07 cd-nak a 2b. kategóriába tartozó berendezések esetén éjszaka.6.2.3.2. Az 1. kategóriájú és a 2b. kategóriájú készülékek esetén éjszaka a fényerő a mérési ponttól H+ 10° és V+ 10° (10°-os tartomány) tartományon kívül nem lépheti túl a következő értékeket:Irányjelzők kategóriája | A 10°-os tartományon kívüli legnagyobb fényerő, cd |Egyes lámpa | D-jelű egyes lámpa (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) | Két lámpa összes fényereje (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |2b. éjszaka | 100 | 70 | 140 |1. | 400 | 280 | 560 |A 10°-os tartomány határain belül (H + 10° és + V 10°), valamint az 5°-os tartományon belül (H+ 5° és V+ 5°) a legmagasabb érték lineárisan növekszik a 6.1. pontban meghatározott értékig;6.2.3.3. az 1a. és 1b. kategóriák esetén a fényerő a mérési ponttól H+ 15° és V + 15° (15°-os tartomány) tartományon kívül nem lépheti túl a következő értékeket:Irányjelzők kategóriája | A 15°-os tartományokon kívüli legnagyobb fényerőérték, cd |Egyes lámpa | D-jelű egyes lámpa (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) | Két lámpa összes fényereje (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |1a. | 250 | 175 | 350 |1b. | 400 | 280 | 560 |A 15°-os tartomány határain belül (H + 15° és V + 15°) és az 5°-os tartományon kívül (H ± 5° és V + 5°) a megengedett legnagyobb fényerőérték lineárisan növekszik a 6.1. pontban megadott értékig."A 6.2.3.3. pont számozása 6.2.3.4. pontra változik.A 6.3. helyébe a következő 6.3. pont lép:"6.3. A fényerő mérésekor az izzólámpa/lámpák folyamatosan égjenek."A 6.3. pontot követően az irányelv egy új 6.4. ponttal egészül ki:"6.4. A 2b. kategóriájú készülékeknél mérni kell azt az időtartamot, amely az áramkör zárásának pillanata és azon pillanat között telik el, amikor a lámpa vonatkoztatási tengelyében mért fényerősség értéke eléri a 6.3. pontban említett érték 90 %-át mind nappali, mind éjszakai üzemben. Az éjszakai körülmények között mért időtartamnak nem szabad meghaladnia a nappali körülmények között mért értéket."A 6.4. pont számozása 6.5. pontra változik.A 7.1. pontot követően az irányelv egy új 7.2. ponttal egészül ki:"7.2. A 2b kategóriájú irányjelző lámpák esetében, amelyeknél egy kiegészítő rendszert [3] alkalmaznak az éjszakai üzemmód esetén megkívánt fényerő elérésére, az éjszakai fényerő mérésekor a rendszerre kapcsolt feszültségnek meg kell egyeznie azzal, amelyet az izzólámpára kapcsolnak a nappali fényerő mérésekor."A 7.2. pont helyébe a következő 7.3. pont lép:"7.3. Fényjelző berendezés esetén az átvilágított felület vízszintes és függőleges széleit a vonatkoztatási ponthoz viszonyítva kell meghatározni és megjelölni."A 8. pont szövege a következő:"8. A kibocsátott fény színeA kibocsátott fény színének az irányelv V. mellékletében előírt határok közé kell esnie."Az I. melléklet helyébe a következő I. melléklet lép:"I. MELLÉKLETIRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI: AZ IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI TÉRBELI FÉNYELOSZLÁSÁNAK LEGKISEBB HATÁRSZÖGEI [1]Az irányjelzők térbeli fényeloszlása minimális határszöge függőleges irányban a vízszintes síkhoz viszonyítva minden esetben 15° felfelé és 15° lefelé.A térbeli fényeloszlás legkisebb határszögei vízszintes irányban:Az 1., 1a. és 1b. kategóriák: első irányjelző+++++ TIFF +++++2a. kategória: egy fényerejű hátsó irányjelző2b. kategória: két fényerejű hátsó irányjelző+++++ TIFF +++++5. kategória: Első oldalsó ismétlő irányjelző, olyan járművön, amelyet az 1., 1a. vagy 1b., 2a. vagy 2b. kategória irányjelző lámpáival szereltek fel.+++++ TIFF +++++"A II. melléklet a következőképen módosul:Az 1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"1. Berendezések*- 1. kategória- 1a. kategória- 1b. kategória- 2a. kategória- 2b. kategória- 5. kategóriaamelyeket két lámpát tartalmazó egységként szabad/nem szabad* használni."Az 1. pont után az irányelv a következő új 2. ponttal egészül ki:"2. A 2b. irányjelzőlámpa-kategória esetében a megfelelő éjszakai fényerő eléréséhez alkalmazott rendszer leírása (a fő paraméterek megadása)"A 2–12. pont számozása 3–13. pontra változik.A 13. pont után az irányelv következő 14. ponttal egészül ki:"14. Alkatrésztípus-jóváhagyás kizárólag már forgalomba helyezett járművön történő cserére van megadva: igen/nem*."A 14–18. pont számozása 15–19. pontra változik.A III. melléklet a következőképpen módosul:Az 1.2.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"1.2.1. Annak megadása, hogy az irányjelző lámpa az 1., 1a., 1b., 2. vagy 5. kategóriák közül melyikbe tartozik, és ha a 2. kategóriába tartozik, akkor egy fényerővel rendelkezik (2a. kategória) vagy kettővel (2b. kategória), továbbá hogy az irányjelző lámpa két ugyanazon kategóriába tartozó lámpát tartalmazó egységben is alkalmazható."Az 1.2.3. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"1.2.3. A három példányban készülő rajzoknak elegendő részletet kell tartalmazni ahhoz, hogy a típusok és a kategória megállapítható legyen. Ábrázolni kell a járműre történő felszerelés geometriai feltételeit, továbbá a megfigyelési irányt, amely a vizsgálatoknál vonatkoztatási irányként szerepel (vízszintes szög H = 0°, függőleges szög V = 0°), azt a pontot, amely a vizsgálatok során vonatkoztatási pontként szerepel, az átvilágított felület vízszintes és függőleges érintőit, valamint azok távolságát a lámpa vonatkoztatási pontjától.Ha egy irányjelző a 2b. kategóriába tartozik, akkor azon rendszer vázlatos ábráját és főbb jellemzőit kell megadni, amely a két fényerősséget létrehozza."Az 1.2.4. pont vége a következő mondattal egészül ki:"1.2.4. …Olyan irányjelző esetén, amely a 2b. kategóriába tartozik, a kérelemhez azon alkatrész két példányát kell mellékelni, amely a két fényerőt létrehozza."A 3.2. pont a következő bekezdéssel egészül ki:"A különböző kategóriákba tartozó irányjelzők viselhetnek egyetlen alkatrész-típusjóváhagyási számot, ha egy egységet képeznek."A 3.3. pontban a második sorban szereplő"és más lámpák" kifejezés helyébe az "egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák" kifejezés lép, valamint a "jel" szó helyébe a "szám" szó lép.A 4.2. pont helyébe az alábbi rendelkezés lép:"4.2. E jóváhagyási jel egy "e" betűt körülvevő négyszögletes mezőből áll, amelyet azon tagállam száma vagy betűjelzése követ, ahol az engedélyt kiadták:1 | Németország esetében |2 | Franciaország esetében |3 | Olaszország esetében |4 | Hollandia esetében |6 | Belgium esetében |9 | Spanyolország esetében |11 | Egyesült Királyság esetében |13 | Luxemburg esetében |18 | Dánia esetében |21 | Portugália esetében |EL | Görögország esetében |IRL | Írország esetében |továbbá egy EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási szám, amely az adott irányjelzőlámpa-típusra kiállított EGK-alkatrésztípus-bizonyítvány számának felel meg (lásd az I. mellékletet), amely szám előtt két számjegy áll, amelyek a 76/759/EGK tanácsi irányelv legutóbbi lényeges változásának sorszámát jelentik az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyás megadásának időpontjában. Ezen irányelv szerinti aktuális sorszám: 01."A 4.3.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.3.1. A négyszögletes mező felett el kell helyezni a következő számok közül egyet vagy többet: 1., 1a., 1b., 2a., 2b. vagy 5. attól függően, hogy a készülék az 1.2.1. pontban leírt 1., 1a., 1b., 2a., 2b. vagy 5. kategóriák közül egybe vagy többe sorolható."A 4.3.2. pont második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:"A nyíl az 1., 1a., 1b., 2a., 2b. kategóriába tartozó berendezések esetén a jármű külső oldala felé, míg az 5. kategóriájú berendezések esetén (lásd a 3. függeléket) a jármű eleje felé mutat."A 4.3.2. pont után az irányelv új 4.3.3. ponttal egészül ki:"4.3.3. Olyan berendezések esetén, amelyek egyes lámpaként vagy két lámpából álló egység részeként alkalmazhatók, egy további "D" betű a 4.3.1. pontban meghatározott szimbólum jobb oldalánál."A 4.6. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.6. Az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelre vonatkozó példák az egyes lámpa esetére az 1. függelékben találhatók."A 4.7. pont helyébe a következő rendelkezés lép:"4.7. Ha a 3.3. pont szerinti egységes EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási szám kerül kiadásra egy adott típusú világító és fényjelző berendezésre, amely irányjelző lámpából és egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpákból áll, akkor csak egy EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel tüntethető fel rajta, amely a következőkből áll:- négyzetes mezőbe foglalt "e", amelyet az EGK-típusjóváhagyást kiadó tagállam száma vagy betűjelzése követ,- az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási szám, és ha szükséges, akkor a megfelelő nyíl."A 4.7. pont után az irányelv a következő új pontokkal egészül ki:"4.7.1. Az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet a következő feltételekkel lehet az egybeépített, kombinált vagy egymásba épített lámpák tetszőleges helyén feltüntetni:4.7.1.1. a jóváhagyási jelnek a lámpák beépítése után is láthatónak kell lennie;4.7.1.2. az egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák egyik fényáteresztő alkatrészét sem lehet eltávolítani anélkül, hogy egyidejűleg el ne távolítanák az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet is.4.7.2. Az egyes lámpák azonosítására szolgáló jelzést, az egyes irányelveknek megfelelően, amelyek szerint az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást megadták, valamint a 4.2. pont utolsó bekezdésében említett két számot és szükség esetén a "D" betűt fel kell tüntetni:4.7.2.1. vagy a megfelelő fénykibocsátó felületre;4.7.2.2. vagy összefoglalva úgy kell elhelyezni, hogy minden egyes egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpa egyértelműen azonosítható legyen."A 4.8. pont után az irányelv a következő új 4.9. ponttal egészül ki:"4.9. Az egybeépített, kombinált, vagy kölcsönösen egybeépített lámpákra vonatkozó EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel példái a 2. függelékben találhatók."A függelék helyébe a következő 1., 2. és 3. függelék lép: "1. függelékPÉLDA AZ EGK-ALKATRÉSZTÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELRE+++++ TIFF +++++A fenti (e1) 0011471. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 5. kategóriájú irányjelző lámpára került kiadásra Németországban. A nyíl mutatja, hogy a csak a jármű egyik oldalára felszerelhető berendezést milyen helyzetbe kell felszerelni a járműre. Ez a nyíl a jármű eleje felé mutat.+++++ TIFF +++++A Görögországban a 2a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára kiadott (e EL) 01390. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel olyan irányjelző lámpára vonatkozik, amelyet két lámpából álló egységben is lehet alkalmazni ("D" betű).A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.+++++ TIFF +++++Az Olaszországban kiadott (e3) 012248. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 1a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára vonatkozik (a fényszórótól 20-40 mm között történő elhelyezéshez).A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.2. függelékPéldák egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák egyszerűsített megjelölésére, ahol két vagy több lámpa alkot egy egységet+++++ TIFF +++++Megjegyzés:Az itt bemutatott példákban a vízszintes és függőleges vonalak általános világító lámpacsoportot jeleznek és nem képezik részét az alkatrésztípus-jóváhagyási jelnek. Az A, B és C minta az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel három példája, amelyek olyan világító berendezés jelölésének három lehetséges változatát ábrázolják, amelyben két vagy több lámpa egyazon egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpa részét képezi. Látható, hogy a kérdéses berendezés Hollandiában (e 4) kapott EGK-típusjóváhagyást 3333. számon, és a következőkből áll:- egy 1a. kategóriájú fényvisszaverő, amely a 76/757/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy 2a. kategóriába tartozó hátsó irányjelző lámpa, amely ezen irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy piros hátsó helyzetjelző lámpa (R), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy hátsó ködlámpa (F), amely a 77/538/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy hátrameneti lámpa (AR), amely az 77/539/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy féklámpa (S1), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással.3. függelékAz EGK alkatrész-típusjóváhagyási jelen alkalmazott nyilak iránya az egyes berendezések kategóriáinak megfelelően+++++ TIFF +++++"A IV. melléklet a következőképpen módosul:A 2.2.–2.2.2. pontok helyébe a következő 2.2. pont lép:"2.2. A 2. pontban leírt és egy ráccsal vázlatosan ábrázolt térbeli fényeloszlási mezőn belül a fényeloszlás megközelítőleg egységes legyen, vagyis a rácsvonalak által határolt tartományokon belül minden irányban a fényerőnek legalább a kérdéses irányt mutató rácsvonalakon megadott legalacsonyabb százalékos értéket kell elérni."Az V. melléklet a következőképpen módosul:"2854 K" helyébe "2856 K" lép.A német, holland,… nyelvű szövegfordításban a Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság rövidítése"CIE".[3] A kiegészítő berendezés üzemi és beépítési feltételeit külön előírás tartalmazza.[1] A vázlatrajzon lévő szögek a jármű jobb oldalára felszerelt lámpára érvényesek. A nyilak a vázlatrajzon a jármű eleje felé mutatnak.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETIRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI: AZ IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI TÉRBELI FÉNYELOSZLÁSÁNAK LEGKISEBB HATÁRSZÖGEI [1]Az irányjelzők térbeli fényeloszlása minimális határszöge függőleges irányban a vízszintes síkhoz viszonyítva minden esetben 15° felfelé és 15° lefelé.A térbeli fényeloszlás legkisebb határszögei vízszintes irányban:Az 1., 1a. és 1b. kategóriák: első irányjelző+++++ TIFF +++++2a. kategória: egy fényerejű hátsó irányjelző2b. kategória: két fényerejű hátsó irányjelző+++++ TIFF +++++5. kategória: Első oldalsó ismétlő irányjelző, olyan járművön, amelyet az 1., 1a. vagy 1b., 2a. vagy 2b. kategória irányjelző lámpáival szereltek fel.+++++ TIFF +++++[1] A vázlatrajzon lévő szögek a jármű jobb oldalára felszerelt lámpára érvényesek. A nyilak a vázlatrajzon a jármű eleje felé mutatnak.--------------------------------------------------1. függelékPÉLDA AZ EGK-ALKATRÉSZTÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELRE+++++ TIFF +++++A fenti (e1) 0011471. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 5. kategóriájú irányjelző lámpára került kiadásra Németországban. A nyíl mutatja, hogy a csak a jármű egyik oldalára felszerelhető berendezést milyen helyzetbe kell felszerelni a járműre. Ez a nyíl a jármű eleje felé mutat.+++++ TIFF +++++A Görögországban a 2a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára kiadott (e EL) 01390. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel olyan irányjelző lámpára vonatkozik, amelyet két lámpából álló egységben is lehet alkalmazni ("D" betű).A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.+++++ TIFF +++++Az Olaszországban kiadott (e3) 012248. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 1a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára vonatkozik (a fényszórótól 20-40 mm között történő elhelyezéshez).A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.--------------------------------------------------2. függelékPéldák egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák egyszerűsített megjelölésére, ahol két vagy több lámpa alkot egy egységet+++++ TIFF +++++Megjegyzés:Az itt bemutatott példákban a vízszintes és függőleges vonalak általános világító lámpacsoportot jeleznek és nem képezik részét az alkatrésztípus-jóváhagyási jelnek. Az A, B és C minta az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel három példája, amelyek olyan világító berendezés jelölésének három lehetséges változatát ábrázolják, amelyben két vagy több lámpa egyazon egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpa részét képezi. Látható, hogy a kérdéses berendezés Hollandiában (e 4) kapott EGK-típusjóváhagyást 3333. számon, és a következőkből áll:- egy 1a. kategóriájú fényvisszaverő, amely a 76/757/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy 2a. kategóriába tartozó hátsó irányjelző lámpa, amely ezen irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy piros hátsó helyzetjelző lámpa (R), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy hátsó ködlámpa (F), amely a 77/538/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy hátrameneti lámpa (AR), amely az 77/539/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,- egy féklámpa (S1), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással.--------------------------------------------------3. függelékAz EGK alkatrész-típusjóváhagyási jelen alkalmazott nyilak iránya az egyes berendezések kategóriáinak megfelelően+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Tanács irányelve (1990. október 15.) a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990L0539

Hivatalos Lap L 303 , 31/10/1990 o. 0006 - 0028 finn különkiadás fejezet 3 kötet 35 o. 0009  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 35 o. 0009

		A Tanács irányelve(1990. október 15.)a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről(90/539/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a baromfi élő állatként és a keltetőtojás állati termékként szerepel a Szerződés II. mellékletében felsorolt termékek listáján;mivel a baromfitermelés ésszerű fejlődésének és ezzel összefüggésben a szektor növekvő termelékenységének biztosítása érdekében fontos, hogy közösségi szinten a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó bizonyos állat-egészségügyi szabályok meghatározásra kerüljenek;mivel a baromfitenyésztés és -tartás a mezőgazdasági szektor részét képezi; mivel jövedelemforrást jelent a mezőgazdasággal foglalkozó népesség egy része számára;mivel meg kell szüntetni az egyes tagállamok állat-egészségügyi feltételei közötti egyenlőtlenségeket a Közösségen belüli baromfi- és keltetőtojás-kereskedelem ösztönzésének érdekében, ezáltal is hozzájárulva a belső piac létrehozásához;mivel a Közösségen belüli kereskedelem harmonikus fejlődésének érdekében a harmadik országokból történő behozatal szabályozását illetően egy közösségi rendszert kell megállapítani;mivel ezen irányelv rendelkezései elvben nem vonatkoznak a kereskedelem különös eseteire, úgymint a kiállításokra, a bemutatókra és a versenyekre;mivel ezen irányelv hatálya kiterjed a tenyésztés vagy emberi fogyasztás céljából tartott fürjek, galambok, kacsák, fácánok és foglyok kereskedelmére;mivel – tekintettel a modern baromfitartás jellegére – a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmének harmonikus fejlődését legjobban a telepek folyamatos ellenőrzésével lehet elősegíteni;mivel a tagállamok illetékes hatóságainak feladata ezen irányelvben megállapított feltételeknek megfelelő telep engedélyezése, illetve a feltételek betartásának biztosítása;mivel a legutóbb a 3987/87/EGK rendelettel [4] módosított, a keltetőtojások és a naposcsibék termeléséről és forgalmazásáról szóló, 1975. október 29-i 2782/75/EGK tanácsi rendelet [5] rendelkezik az egyes telepek számára az engedélyezés során adandó megkülönböztető nyilvántartási számról és a keltetőtojások jelöléséről; mivel a Bizottság a legutóbb az 1351/87/EGK rendelettel [6] módosított 1868/77/EGK rendelete [7] végrehajtási szabályokat állapít meg az említett rendelet alkalmazására; mivel – gyakorlati megfontolásokból – a telepek azonosítására és a keltetőtojások jelölésére ugyanezen kritériumokat kell alkalmazni ezen irányelvben is;mivel a baromfinak és a keltetőtojásnak a Közösségen belüli kereskedelemben való részvétel és a fertőző betegségek elkerülése érdekében meg kell felelnie bizonyos állat-egészségügyi követelményeknek;mivel a madárinfluenza és a Newcastle-betegség leküzdésére irányuló ellenőrzési szabályok meghatározását el kell halasztani;mivel ugyanezen okból meg kell határozni a szállítási feltételeket;mivel a Bizottságnak lehetőséget kell adni arra, hogy jóváhagyjon bizonyos további kiegészítő követelményeket egy adott tagállam bizonyos baromfibetegségek leküzdésének terén tett előrehaladása figyelembevételével, feltéve, hogy e követelmények semmiképpen sem lépik túl az adott tagállam által nemzeti szinten alkalmazott követelményeket; mivel ebben az összefüggésben kívánatosnak bizonyulhat a baromfiállományt sújtó betegségek vonatkozásában az egyes tagállamok vagy azok egyes régiói státusának megállapítása;mivel a Közösségen belüli, nagyon kis mennyiségű kereskedelmi tranzakciók esetében – gyakorlati megfontolásokból – nem lehet az összes közösségi követelményt alkalmazni, bizonyos alapvető szabályokat mégis be kell tartani;mivel az előírt követelmények betartásának érdekében gondoskodni kell hatósági állatorvos által kibocsátott, a baromfit és a keltetőtojást a rendeltetési helyig kísérő egészségügyi bizonyítványról;mivel egy adott rendeltetési tagállam által végrehajtandó ellenőrző vizsgálatok és a bevezetendő védőintézkedések megszervezése és utólagos felülvizsgálata tekintetében figyelembe kell venni – a belső piac létrehozására tekintettel – a belső piac megvalósításának céljával meghatározott, az élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazható állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvben [8] megállapított általános szabályozást;mivel rendelkezni kell a Bizottság által a tagállamok illetékes hatóságaival együttműködésben végrehajtandó ellenőrzésekről;mivel a harmadik országokból történő behozatalra alkalmazandó közösségi intézkedések meghatározása szükségessé teszi egy olyan lista összeállítását, amely azon harmadik országokat vagy harmadik országok meghatározott területeit tartalmazza, ahonnan baromfit vagy keltetőtojást lehet behozni;mivel az országok kiválasztásának olyan általános szempontokon kell alapulnia, mint a baromfi- és az egyéb állatállomány egészségi állapota, az állat-egészségügyi szolgálat szervezettsége és jogosítványai, valamint az adott államban hatályos egészségügyi szabályozás;mivel továbbá, a baromfi és a keltetőtojás behozatala nem engedélyezhető azokból az országokból, amelyek a közösségi állatállományra veszélyt jelentő fertőző baromfibetegségekkel fertőzöttek, vagy az ilyen betegségektől túlságosan rövid ideje mentesültek;mivel a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó általános feltételeket ki kell egészíteni az adott ország állat-egészségügyi állapotának figyelembevétele alapján megállapított speciális feltételekkel; mivel – a speciális feltételeket meghatározó szempontok technikai jellegéből és sokféleségéből következően – előzetesen az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segítségét kell igénybe venni meghatározásuk érdekében;mivel a baromfi és a keltetőtojás behozatalára vonatkozó, szabványosított formájú bizonyítvány hatékony eszköz annak bemutatására, hogy a közösségi szabályokat betartották; mivel e szabályok speciális, a harmadik országtól függően változó rendelkezéseket tartalmazhatnak; mivel ezt figyelembe kell venni a bizonyítvány szabványosított formájának meghatározásakor;mivel a Közösség állatorvos-szakértőinek kell felelőseknek lenniük azért, hogy a harmadik országokban e szabályokat betartsák;mivel a behozatal során végrehajtott ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a baromfi és a keltetőtojás eredetére és egészségi állapotára;mivel a tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy a baromfi és a keltetőtojás Közösség területére történő beérkezésekor, valamint rendeltetési helyükre történő szállításakor valamennyi, a közegészség és az állatok egészségének megóvása érdekében szükséges intézkedést meghozzanak, beleértve a levágást és a megsemmisítést is;mivel a baromfi és a keltetőtojás ellenőrző vizsgálatát érintő szabályok és általános elvek – a belső piac létrehozását célzó intézkedések részeként – később kerülnek meghatározásra;mivel valamennyi tagállamnak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy azonnal tilalmat rendeljen el egy harmadik országból történő behozatalra vonatkozóan, amennyiben ez a behozatal az emberi és az állati egészséget veszélyeztetheti; mivel – a Közösségbe irányuló kivitelre feljogosított államok listája esetleges módosításának sérelme nélkül – ebben az esetben a tagállamoknak az adott harmadik országgal szembeni magatartásának összehangolását késlekedés nélkül biztosítani kell;mivel a baromfitartás technológiájának állandó fejlődése szükségessé teszi a baromfibetegségek ellenőrzése terén alkalmazott módszerek rendszeres változtatását;mivel ezen irányelv rendelkezéseit felül kell vizsgálni a belső piac létrehozásával összefüggésben;mivel gondoskodni kell az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretein belül a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést biztosító eljárásról,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. FEJEZETÁltalános rendelkezések1. cikk(1) Ezen irányelv a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmét és azok harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételeket határozza meg.(2) Ezen irányelv nem vonatkozik a kiállításokra, bemutatókra és versenyekre szánt baromfira.2. cikkEzen irányelv alkalmazásában a "hatósági állatorvos" és a "harmadik ország" fogalom a 72/462/EGK irányelvben említett fogalom definíciójának felel meg.Továbbá ezen irányelv alkalmazásában:1. "baromfi" : tyúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa, liba, fürj, galamb, fácán és fogoly, amelyet tenyésztés, hústermelés vagy étkezésitojás-termelés vagy a szárnyasvad-állomány utánpótlása céljából fogságban nevelnek vagy tartanak;2. "keltetőtojás" : az 1. pontban meghatározott baromfi által tojt, keltetésre szánt tojást jelent;3. "naposcsibe" : valamennyi, 72 órásnál fiatalabb – a pézsmakacsa kivételével –, még nem etetett baromfi;4. "tenyészbaromfi" : 72 órás vagy ennél idősebb, keltetőtojás termelésére szánt baromfi;5. "haszonbaromfi" : 72 órás vagy ennél idősebb, hústermelés és/vagy étkezésitojás-termelés vagy a szárnyasvad-állomány utánpótlására szánt, fogságban nevelt baromfi;6. "vágóbaromfi" : a beérkezés után – amilyen gyorsan csak lehetséges – azonnal, de legkésőbb 72 órán belül levágásra közvetlenül a vágóüzembe küldött baromfi;7. "állomány" : azonos egészségi állapotú és immunitási státusú, azonos épületben vagy azonos kifutóban nevelkedett, egy állattartási egységet alkotó baromfiállomány;8. "gazdaság" : tenyész- vagy haszonbaromfi nevelésére vagy tartására használt létesítmény, amely egy telepet is magában foglal;9. "telep" : olyan létesítmény vagy a létesítmény egy része, amely egyetlen helyen található, és a következő tevékenységekre használják:a) tenyésztelep: olyan létesítmény, amelyben tenyészbaromfi nevelésének céljából keltetőtojás előállítása folyik;b) szaporítótelep: olyan létesítmény, amelyben haszonbaromfi nevelésének céljából keltetőtojás előállítása folyik;c) nevelőtelep: olyan létesítmény, amelyben a baromfi tojástermelésre alkalmas életkorig történő nevelése folyik;d) baromfikeltető állomás: olyan létesítmény, amelyben a tojások keltetése és a bujtatás folyik, és naposcsibét forgalmaz:10. "felhatalmazott állatorvos": olyan, az illetékes állat-egészségügyi hatóság által a hatóság felelősségére kijelölt állatorvos, aki az ezen irányelvben meghatározott ellenőrzéseket egy adott telepen végrehajtja;11. "engedélyezett laboratórium": olyan, valamely tagállam területén elhelyezkedő, az illetékes állat-egészségügyi hatóság által engedélyezett laboratórium, amely a hatóság felelősségére az ezen irányelvben meghatározott diagnosztikai vizsgálatokat végzi;12. "állat-egészségügyi vizsgálat": hatósági vagy felhatalmazott állatorvos által végzett, egy telep teljes baromfiállományának egészségügyi állapotát illető ellenőrzési célú látogatás;13. "bejelentési kötelezettség alá eső betegség": az V. mellékletben felsorolt betegség;14. "gócpont": a 82/894/EGK irányelvben meghatározott hely;15. "fertőzött terület": az V. mellékletben felsorolt betegségek esetében a gócpont járványügyi környezetétől függő, jól meghatározott területű vagy egy legalább 3 km-es sugarú védelmi övezet a gócpont körül, amelyet egy legalább 10 km-es sugarú megfigyelési övezet vesz körül;16. "karanténállomás": olyan létesítmény, ahol a baromfiállományt teljes elkülönítésben és más baromfiállományokkal való közvetlen vagy közvetett érintkezéstől mentesen tartják, hogy lehetővé váljon az V. mellékletben felsorolt betegségek megállapítására irányuló hosszú távú megfigyelés és vizsgálat végrehajtása;17. "kényszervágás": a gócpontban a teljes fertőzött vagy fertőzésgyanús baromfiállománynak és minden baromfiterméknek valamennyi állat-egészségügyi védőintézkedés betartása mellett végrehajtott megsemmisítése.II. FEJEZETA Közösségen belüli kereskedelem szabályai3. cikk(1) A tagállamok 1991. július 1-jéig beterjesztik a Bizottsághoz nemzeti intézkedéseik tervét annak biztosítása érdekében, hogy a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelme céljából létesült telepek megfeleljenek a II. mellékletben meghatározott engedélyezési szabályoknak.(2) A Bizottság megvizsgálja a terveket. A 32. cikkben megállapított eljárással összhangban a terveket jóváhagyhatja vagy – a jóváhagyás megadása előtt – módosíthatja és kiegészítheti.(3) A (2) bekezdésben említett eljárásnak megfelelően az említett bekezdéssel összhangban jóváhagyott tervhez kapcsolódó módosításokat vagy kiegészítéseket:- az adott tagállam kérésére annak érdekében engedélyezik, hogy figyelembe vegyék a helyzetnek az adott tagállamban bekövetkezett változását, vagy- annak érdekében követelik, hogy figyelembe vegyék a betegségmegelőzés és a betegségek elleni küzdelem módszereiben bekövetkezett fejlődést.4. cikkValamennyi tagállam kijelöl egy nemzeti referencialaboratóriumot, amely felelős az ezen irányelvben meghatározott diagnosztikai módszerek összehangolásáért és a területén található engedélyezett laboratóriumok használatáért. Ezen referencialaboratóriumokat az I. melléklet sorolja fel.5. cikkA Közösségen belüli kereskedelem érdekében:a) a keltetőtojásnak, a naposcsibének, a tenyész- és haszonbaromfinak meg kell felelnie a 6., 12., 15. és 17. cikkben megállapított feltételeknek, illetve a 13. és 14. cikk alapján megállapított feltételeknek vagy a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeknek;b) a vágóbaromfinak – és, az a) ponttól eltérve, a friss baromfihús és a nevelésre szánt vadon élő baromfi Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat - egészségügyi feltételek megvalósításáig a szárnyasvad-állomány utánpótlására szánt, fogságban nevelt baromfinak – meg kell felelnie a 10., 12., 15. és a 17. cikkben megállapított feltételeknek, valamint a 13. és 14. cikk alapján megállapított feltételeknek.6. cikkA keltetőtojásnak, naposcsibének, a tenyészbaromfinak és a haszonbaromfinak:1. olyan telepről kell származnia, amely:a) az illetékes hatóság által a II. melléklet I. fejezetében megállapított szabályoknak megfelelően engedélyezett és megkülönböztető számmal ellátott;b) a szállítás idején semmilyen, baromfira vonatkozó állat-egészségügyi korlátozás hatálya alá nem esik;c) fertőzésmentes területen helyezkedik el.2. a szállítás idején semmilyen klinikai tünetet nem mutató és betegség gyanúját nem keltő állományból kell származnia.7. cikkA szállítás idején a keltetőtojásoknak:1. ha valamely tagállamból származnak, a következő követelményeknek kell megfelelniük:a) olyan állományokból származnak, amelyek:- hat hétnél tovább tartózkodtak egy vagy több, a 6. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott közösségi telepen,- a III. mellékletben szereplő feltételek szerint kerültek vakcinázásra, amennyiben esetükben fennáll a vakcinázás követelménye,- hatósági vagy felhatalmazott állatorvos által végzett állat-egészségügyi vizsgálaton estek át a szállítást megelőző 24 órában, és a vizsgálat idején sem betegség klinikai tüneteit nem mutatták, sem betegség gyanúját nem keltették;b) a Bizottság 1868/77/EGK rendeletével összhangban kerültek megjelölésre;c) fertőtlenítésük a hatósági állatorvos utasításaival összhangban történt;2. ha harmadik országokból származnak, behozataluk a III. fejezetben meghatározott feltételek szerint történt.8. cikkA naposcsibék:a) keltetése a 6. és 7. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő keltetőtojásokból történt;b) megfelelnek a III. mellékletben szereplő vakcinázási feltételeknek, amennyiben fennáll a vakcinázás követelménye;c) a szállítás idején nem adnak okot betegség gyanújára a II. melléklet II. B. 2. g) és h) alpontja alapján.9. cikkA szállítás idején a tenyészbaromfi és a haszonbaromfi:a) a keltetés óta vagy hat hétnél tovább egy vagy több, a 6. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott közösségi telepen tartózkodott;b) kielégíti a III. mellékletben szereplő vakcinázási követelményeket, amennyiben a vakcinázás követelménye fennáll;c) hatósági vagy felhatalmazott állatorvos által elvégzett egészségügyi vizsgálaton esett át a szállítást megelőző 24 órában, és a vizsgálat idején sem betegség klinikai tüneteit nem mutatta, sem betegség gyanúját nem keltette.10. cikkA szállítás időpontjában a vágóbaromfinak olyan telepről kell származnia:a) amelyben a keltetés óta vagy több mint 21 napja tartózkodott;b) amely nem esik semmilyen, baromfira vonatkozó állat-egészségügyi korlátozás hatálya alá;c) ahol a szállítást megelőző 48 órában a hatósági vagy felhatalmazott állatorvos által a levágandó szállítmány származási állományán végrehajtott egészségügyi vizsgálat az állományban sem betegség klinikai tüneteit nem mutatta, sem betegség gyanúját nem keltette;d) amely nem madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött területen található, amit ezen betegségek leküzdésére – a 19. cikkel összhangban – bevezetendő intézkedések keretében kell eldönteni.11. cikk(1) Az 5–10. és a 15. cikk követelményei nem vonatkoznak a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére 20-nál kevesebb egységből álló szállítmányok esetén.(2) Azonban az (1) bekezdésben említett baromfinak és keltetőtojásnak a szállítás idején olyan állományból kell származnia, amely:- a Közösség területén volt a keltetés óta vagy legalább három hónapja,- a szállítás idején nem mutatta egyetlen fertőző baromfibetegség klinikai tünetét sem,- megfelel a III. mellékletben szereplő vakcinázási feltételeknek, amennyiben fennáll a vakcinázás követelménye,- nem esik semmilyen baromfira vonatkozó állat-egészségügyi korlátozás hatálya alá,- nem madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött területen található, amit ezen betegségek leküzdésére – a 19. cikkel összhangban – bevezetendő intézkedések keretében kell eldönteni,- a II. melléklet III. fejezetével összhangban elvégzett szerológiai próba során negatívnak bizonyult a Salmonella pullorum et gallinarum antitestekre.12. cikk(1) Azon baromfi- és keltetőtojás-szállítmányok esetében, amelyeket az 1. cikk szerint a Newcastle-betegség ellen vakcinázó tagállamból vagy a tagállamok egyes régióiból ezen cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított minősítésű tagállamba vagy tagállam valamely régiójába szántak, a következő szabályokat kell alkalmazni:a) a keltetőtojásnak olyan állományból kell származnia, amely:- nem vakcinázott, vagy- inaktív oltóanyaggal vakcinázott, vagy- élő oltóanyaggal vakcinázott, feltéve, hogy a vakcinázás legalább 60 nappal a keltetőtojás begyűjtése előtt történt;b) a naposcsibéknek:- az a) pontban meghatározott feltételeket kielégítő keltetőtojásokból kell származniuk,- olyan baromfikeltető állomásról kell származniuk, ahol az alkalmazott módszerek lehetővé teszik, hogy az ilyen tojásokat az a) pontban meghatározott feltételeknek meg nem felelő tojásoktól teljesen eltérő időben és helyen keltessék;c) a tenyész- és haszonbaromfit:- tilos Newcastle-betegség ellen vakcinázni, és- a szállítás előtt 14 napig hatósági állatorvosi felügyelet alatt álló telepen vagy karanténállomáson elkülönítve kell tartani. Ezzel összefüggésben a származási telepen vagy – adott esetben – karanténállomáson a szállítást megelőző 21 napban Newcastle-betegség ellen vakcinázott baromfit nem tarthattak, és a szállítmányhoz nem tartozó baromfi sem kerülhetett be ez idő alatt a telepre; továbbá semmilyen vakcinázást sem végezhettek a karanténállomásokon, és- a szállítást megelőző 14 napban – a Newcastle-betegség antitestjeinek kimutatása érdekében – a 32. cikkben meghatározott eljárás alapján elfogadott részletes szabályoknak megfelelően reprezentatív szerológiai tesztnek vetették alá;d) a vágóbaromfinak olyan állományból kell származnia, amely:- amennyiben a Newcastle-betegség ellen nem vakcinázták, megfelel a c) pont harmadik francia bekezdésében meghatározott követelményeknek,- amennyiben vakcinázták, a szállítást megelőző 30 napban élő oltóanyaggal nem vakcinázták, és a szállítást megelőző 14 napban – reprezentatív mintavétel során – a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban elfogadott részletes szabályoknak megfelelően a Newcastle-betegség vírusának kimutatását célzó vizsgálaton esett át.(2) A tagállamok vagy a tagállamok egyes régióinak Newcastle-betegségre vonatkozó minősítését a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban a Bizottság állapítja meg legkésőbb hat hónappal az előtt az időpont előtt, amikor a tagállamoknak meg kell felelniük ezen irányelvnek. A minősítés megállapításakor a 14. cikk (1) bekezdésében említett adatokat és különösen az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni:- az 1. cikkben említett baromfiban nem figyelték meg a Newcastle-betegséget legalább az elmúlt 12 hónapban,- az 1. cikkben említett baromfiban nem engedélyezték a Newcastle-betegség elleni vakcinázást legalább az elmúlt 12 hónapban,- valamennyi tenyészbaromfit legalább évente egyszer a Newcastle-betegség jelenlétére vonatkozó vizsgálatnak vetnek alá,- a telepeken nem tartanak olyan baromfit, amelyet Newcastle-betegség ellen vakcináztak.(3) Az (1) bekezdésben említett feltételeket 1992. december 31-ét megelőzően felülvizsgálják.13. cikk(1) Amennyiben egy tagállam önkéntes vagy kötelező programot állít vagy állított össze a baromfiállományt sújtó valamely betegség leküzdésének érdekében, a programot a Bizottság elé terjeszti, különösen kiemelve az alábbiakat:- a betegség elterjedése a tagállam területén,- a program létrehozásának okai, figyelemmel a betegség jelentőségére és a program költség-haszon viszonyaira,- a földrajzi terület, ahol a programot bevezették,- a baromfitelepeken alkalmazandó minősítési kategóriák, az egyes kategóriákban teljesítendő szabványok és az alkalmazandó vizsgálati eljárások,- a program ellenőrzési eljárásai,- abban az esetben alkalmazandó intézkedések, amennyiben egy telep – bármely okból – elveszti a minősítését,- abban az esetben végrehajtandó intézkedések, amennyiben a program rendelkezéseivel összhangban végrehajtott vizsgálatok pozitívnak bizonyulnak.(2) A Bizottság megvizsgálja a tagállamok által benyújtott programokat. A programokat – a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban – az (1) bekezdésben említett szempontok alapján jóváhagyják. Bármilyen további, a Közösségen belüli kereskedelemben megkövetelhető általános vagy különleges biztosítékot ugyanezen eljárással összhangban határoznak meg. E biztosítékok nem lehetnek szigorúbbak a tagállam által a saját területén alkalmazottaknál.A Bizottsághoz 1991. július 1-je előtt benyújtott programok esetében a jóváhagyásra és a kiegészítő kereskedelmi biztosítékokra vonatkozó döntéseket 1992. január 1-je előtt hozzák meg.(3) A tagállamok által benyújtott programokat a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban módosítják vagy egészítik ki. A már engedélyezett programok és a (2) bekezdéssel összhangban meghatározott biztosítékok módosításait és kiegészítéseit ugyanezen eljárás szerint engedélyezik.14. cikk(1) Amennyiben egy tagállam a területét vagy területének egy részét mentesnek tekinti valamely olyan betegségtől, amelyre a baromfiállomány fogékony, a Bizottsághoz megfelelő bizonyító dokumentációt nyújt be, különösen kiemelve az alábbiakat:- a betegség jellege és előfordulása, illetve lefolyása a tagállam területén,- az ellenőrző vizsgálatok eredményei, amelyek alapjául a szerológiai, mikrobiológiai vagy patológiai vizsgálatok és a betegség illetékes hatóság felé történő bejelentési kötelezettsége szolgál,- a végrehajtott ellenőrzés időtartama,- adott esetben a betegség elleni vakcinázás tilalmának időtartama és a tilalom által érintett földrajzi terület,- annak megerősítésére tett intézkedések, hogy a szóban forgó terület a betegségtől mentesült.(2) A Bizottság megvizsgálja a tagállam által benyújtott dokumentációkat. A Közösségen belüli kereskedelemben megkövetelhető általános vagy különös biztosítékokat a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban határozzák meg. E biztosítékok nem lehetnek szigorúbbak a tagállam által a saját területén alkalmazottaknál. Az 1991. július 1-je előtt benyújtott dokumentációk esetében a kiegészítő biztosítékokra vonatkozó döntéseket 1992. január 1-je előtt hozzák meg.(3) Az érintett tagállam értesíti a Bizottságot az (1) bekezdésben meghatározott körülményekben bekövetkezett bármely változásról. A (2) bekezdésben meghatározott biztosítékokat – az értesítés alapján – a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban módosítják vagy visszavonják.15. cikk(1) A naposcsibéket és a keltetőtojásokat vagy az e célra tervezett eldobható dobozokban vagy – valamennyi újrafelhasználást megelőzően fertőtlenített – többször használatos dobozokban kell szállítani. Az ilyen dobozokat meg kell tisztítani és:a) kizárólag csak ugyanazon baromfifajhoz, -kategóriához és -fajtához tartozó és ugyanazon telepről származó naposcsibéket és keltetőtojásokat tartalmazhatnak;b) a következő jelöléseket viselik:- a szállító tagállam neve,- az a baromfifajta, amelyhez a tojások vagy a csibék tartoznak,- a csibék vagy tojások száma,- azon termelési kategória és típus, amelyre szánják,- a telep neve vagy cégneve, címe és engedélyezési száma,- a származási telep – II. melléklet I. fejezetének 2. pontja által meghatározott – engedélyezési száma,- a rendeltetési tagállam neve;c) az illetékes hatóság utasításaival összhangban olyan módon kell lezárni, hogy tartalma kicserélésének lehetősége teljesen kizárt legyen.(2) A naposcsibéket vagy keltetőtojásokat tartalmazó dobozok szállításkor megfelelő tárolóedényekbe csoportosíthatók. Az ilyen módon csoportosított dobozok számát és az (1) bekezdés b) pontjában említett jelöléseket fel kell tüntetni a tárolóedényeken.(3) A tenyész- és haszonbaromfit olyan rekeszekben vagy ketrecekben kell szállítani:- amelyek csak ugyanazon fajhoz, kategóriához és típushoz tartozó és ugyanazon telepről származó baromfit tartalmaznak,- amelyeken feltüntették a származási telep – II. melléklet I. fejezetének 2. pontja által meghatározott – engedélyezési számát,- amelyeket az illetékes hatóság utasításaival összhangban zártak le úgy, hogy tartalma ne legyen kicserélhető.(4) a) A tenyész- és haszonbaromfit és a naposcsibéket késedelem nélkül a rendeltetési telepre kell szállítani anélkül, hogy – az ezen irányelvben megállapított követelményeknek megfelelő tenyész- és haszonbaromfi, illetve naposcsibe kivételével – azok más élő madarakkal érintkeznének.b) A vágóbaromfit késedelem nélkül a rendeltetési vágóhídra kell szállítani anélkül, hogy – az ezen irányelvben megállapított követelményeknek megfelelő vágóbaromfi kivételével – azok más élő madarakkal érintkeznének.(5) A rekeszeknek, ketreceknek és a szállítóeszközöknek olyan kialakításúaknak kell lenniük, hogy:- megakadályozzák az ürülék elszóródását, és a legkisebbre csökkentsék a toll elhullását a szállítás során,- lehetővé tegyék a baromfi megtekintését,- lehetővé tegyék a tisztítást és a fertőtlenítést.(6) A szállítóeszközöket, valamint a – többször használatos – tárolóedényeket, rekeszeket, ketreceket az érintett tagállam illetékes hatóságai által adott utasításokkal összhangban be- és kirakodás előtt tisztítani és fertőtleníteni kell.16. cikkA 15. cikk (4) bekezdésében említett baromfit nem lehet madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött területen keresztül szállítani, kivéve a főútvonalon vagy vasúton történő szállítást.17. cikkA tagállamok közötti kereskedelemben a baromfit és a keltetőtojást a rendeltetési helyre történő szállítás idejére el kell látni egészségügyi bizonyítvánnyal, amely:- a IV. melléklet megfelelő mintájával megegyezik,- a hatósági állatorvos aláírásával rendelkezik,- a berakodás napján a küldő tagállam és a rendeltetési tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein került kiállításra,- öt napig érvényes,- egyetlen lapból áll,- alapvetően egyetlen címzett számára készül,- a bizonyítvány színétől eltérő színű pecséttel látták el.18. cikkA rendeltetési tagállamok – a Szerződés általános rendelkezéseinek megfelelően – általános vagy korlátozott hozzájárulást adhatnak a feladási tagállamok számára, amellyel engedélyezik a baromfi és a keltetőtojás behozatalát a területükre a 17. cikkben meghatározott bizonyítvány nélkül is.19. cikkA Tanács – a Bizottság javaslata alapján – 1991. július 1-je előtt minősített többséggel elfogadja a madárinfluenza és a Newcastle-betegség leküzdését szolgáló ellenőrzési szabályokat.III. FEJEZETA harmadik országokból történő behozatal szabályai20. cikkA Közösségbe behozott baromfinak és keltetőtojásnak meg kell felelnie a 21., 22., 23. és 24. cikkben meghatározott feltételeknek.21. cikk(1) A baromfinak és a keltetőtojásnak a Bizottság által a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban összeállított lis-tán szereplő harmadik országból kell származnia. Ezt a listát a 33. cikkben megállapított eljárással összhangban lehet kiegészíteni vagy módosítani.(2) Annak eldöntésekor, hogy egy harmadik ország vagy annak egy része felvehető-e az (1) bekezdésben említett listára, különösen az alábbiakat kell figyelembe venni:a) a baromfiállomány, a többi háziállat és a vadon élő állatok egészségi állapota a harmadik országban, különös tekintettel az egzotikus állati betegségekre és az adott államban fennálló környezeti állapot egészségügyi vonatkozásaira annak érdekében, hogy a tagállamok lakosságának és állatállományának egészségére vonatkozó esetleges veszélyek elkerülhetők legyenek;b) a harmadik ország által adott, a területén előforduló fertőző állati betegségek, különösen a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal A. és B. listáján szereplő betegségekre vonatkozó információszolgáltatás rendszeressége és gyorsasága;c) az érintett országban elfogadott, az állatbetegségek megelőzését és leküzdését szolgáló szabályok;d) az érintett ország állat-egészségügyi szolgálatának felépítése és hatásköre;e) a fertőző állatbetegségek megelőzését és leküzdését célzó intézkedések szervezettsége és végrehajtása;f) az érintett állam által az ezen irányelvben meghatározott előírásokkal kapcsolatban nyújtható biztosítékok;g) a hormonokra és szermaradványokra vonatkozó közösségi szabályoknak való megfelelés.(3) Az (1) bekezdésben említett listát és annak bármilyen módosítását az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszik.22. cikk(1) A baromfinak és a keltetőtojásnak madárinfluenzától és Newcastle-betegségtől mentes országból kell származnia.(2) A harmadik országnak az e betegségekkel kapcsolatos besorolására vonatkozó általános szempontokat a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban kell elfogadni.(3) A Bizottság a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban úgy is dönthet, hogy e cikk (1) bekezdésének rendelkezései a harmadik ország területének csak egy részére vonatkoznak.23. cikk(1) A 21. cikk (1) bekezdésének megfelelően összeállított listán szereplő harmadik ország területéről vagy annak egy részéből baromfi vagy keltetőtojás abban az esetben hozható be, amennyiben az olyan állományokból származik, amelyek:a) a szállítást megelőzően megszakítás nélkül az adott ország területén vagy területének egy részén voltak a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározott ideig;b) megfelelnek az érintett országból származó baromfi vagy keltetőtojás behozatalára vonatkozó – a 32. cikkben meghatározott eljárással összhangban elfogadott – állat-egészségügyi feltételeknek. A feltételek a baromfi fajának és kategóriájának megfelelően különbözőek lehetnek.(2) Az állat-egészségügyi feltételeket a II. fejezetben és a megfelelő mellékletekben meghatározott szabályok alapján állapítják meg. A 32. cikkben megállapított eljárással összhangban esetenként eltérések állapíthatók meg, amennyiben a harmadik ország legalább egyenértékű állat-egészségügyi biztosítékokat nyújt.24. cikk(1) A baromfit és a keltetőtojást bizonyítványnak kell kísérnie, amelyet az exportáló harmadik ország hatósági állatorvosa állított ki és írt alá.A bizonyítvány:a) a rendeltetési tagállamba irányuló szállításra való berakodás napján kerül kiállításra;b) a rendeltetési tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein kerül kiállításra;c) eredeti példánya kíséri a szállítmányt;d) bizonyítja, hogy a baromfi vagy keltetőtojás megfelel az ezen irányelv követelményeinek és azoknak a követelményeknek, amelyeket ezen irányelvnek megfelelően fogadtak el a harmadik országokból származó behozatal vonatkozásában;e) öt napig érvényes;f) egyetlen lapból áll;g) egyetlen címzett számára készül;h) a bizonyítvány színétől eltérő színű pecséttel látták el.(2) Az (1) bekezdésben említett bizonyítványnak meg kell felelnie a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározott mintának.25. cikkA tagállamok és a Bizottság állat-egészségügyi szakértői helyszíni ellenőrzéseket végeznek annak érdekében, hogy ezen irányelv valamennyi rendelkezése hatékonyan érvényesüljön.Az ellenőrzések végrehajtásáért felelős tagállami szakértőket a Bizottság jelöli ki a tagállamok javaslatai alapján.Az ellenőrzéseket a Közösség nevében hajtják végre, és ez utóbbi viseli a költségeit is.Az ellenőrzések gyakoriságát és az ellenőrzési eljárást a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban határozzák meg.26. cikk(1) A Bizottság a 33. cikkben megállapított eljárással összhangban úgy határozhat, hogy egy harmadik országból vagy annak egy részéből történő behozatalt bizonyos fajokra, keltetőtojásokra, tenyész- vagy haszonbaromfira, vágóbaromfira vagy különleges célokra szánt baromfira korlátozza.(2) A Bizottság a 33. cikkben megállapított eljárással összhangban úgy határozhat, hogy a behozatal után – szükség szerint – állat-egészségügyi korlátozásokat kell alkalmazni.27. cikk(1) A harmadik országokban végzett ellenőrzésekre vagy a harmadik országokból behozott baromfi ellenőrzésére alkalmazandó szabályokat és általános elveket a 89/662/EGK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban határozzák meg.A fentebb említett szabályok és elvek hatálybalépéséig a tagállamok nemzeti szabályait kell alkalmazni, feltéve, hogy azok a Szerződés általános szabályaival összhangban vannak.(2) A baromfit és a keltetőtojást nem lehet a Közösségbe behozni, ha:- a szállítmány nem a 21. cikk (1) bekezdés alapján összeállított listán szereplő harmadik országból vagy annak egy részéről származik,- a szállítmány fertőző betegséggel fertőzött, vagy ennek gyanúja fennáll,- az exportáló harmadik ország nem tartotta be az ezen irányelvben megállapított feltételeket,- a szállítmányt kísérő bizonyítvány nem felel meg a 24. cikkben megállapított feltételeknek,- ellenőrzés során nyilvánvalóvá válik, hogy a hormonokra és a szermaradványokra vonatkozó közösségi szabályokat nem tartották be.(3) A 26. cikkben megállapított eljárással összhangban esetleg elfogadásra kerülő bármely különös feltétel sérelme nélkül állat-egészségügyi okok miatt vagy abban az esetben, ha az a baromfi, amelynek behozatalát az (1) bekezdéssel összhangban megtagadták, nem kapott engedélyt a visszaszállításra, a rendeltetési tagállam illetékes hatósága vágóhidat jelölhet ki, amelynek az érintett baromfit be kell fogadnia.28. cikkA vágóbaromfit a rendeltetési tagállamba való beléptetés után – lehetőség szerint – azonnal a vágóhídra kell szállítani, hogy az ott késedelem nélkül leölésre kerüljön.Adott esetben – a 33. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározott bármely speciális feltétel sérelme nélkül – állat-egészségügyi okok miatt a rendeltetési tagállam illetékes hatósága vágóhidat jelöl ki, ahová az érintett baromfit szállítani kell.IV. FEJEZETKözös rendelkezések29. cikk(1) A baromfira és a keltetőtojásra a Közösségen belüli kereskedelemben a 89/662/EGK irányelvben meghatározott védőintézkedéseket kell alkalmazni.(2) A harmadik országokból történő behozatal esetében az alábbi védőintézkedéseket kell alkalmazni:a) Amennyiben egy harmadik országban egy olyan fertőző baromfibetegség jelenik meg vagy terjed el, amely bármely tagállam baromfiállományának egészségét veszélyeztetheti, vagy amennyiben erre bármilyen más állat-egészségügyi megfontolás okot ad, az érintett tagállam – a 22. cikk sérelme nélkül – megtiltja az ezen irányelv hatálya alá eső fajokhoz tartozó, a harmadik országból vagy területének egy részéből közvetlenül vagy valamely más tagállamon keresztül közvetetten érkező állatok behozatalát.b) A tagállamok az általuk – e cikk alapján – hozott intézkedéseket és ezen intézkedések hatályon kívül helyezését – az okok megjelölésével – késedelem nélkül közlik a másik tagállammal és a Bizottsággal.Az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság a közlés után a lehető leggyorsabban összeül, és a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban dönt arról, hogy az érintett intézkedéseket – különösen a más tagállamok által hozott intézkedésekkel való összehangolás érdekében – kell-e módosítani, illetve megszüntetni.Amennyiben az e cikkben meghatározott helyzet bekövetkezik, és szükségessé válik, hogy más tagállamok e cikk alapján meghatározott és adott esetben az előző albekezdés szerint módosult intézkedéseket alkalmazzanak, a megfelelő rendelkezéseket a 32. cikkben megállapított eljárással összhangban fogadják el.c) Az érintett harmadik országból történő behozatal újrafelvételét ugyanezen eljárás szerint engedélyezik.30. cikk(1) A baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmében a 90/425/EGK irányelvben meghatározott állat-egészségügyi ellenőrzési szabályokat kell alkalmazni.(2) A 90/425/EGK irányelv a következőképpen módosul:a) Az A. melléklet I. része a következő hivatkozással egészül ki:"a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. október 15-i 90/539/EGK tanácsi irányelvHL L 303., 1990.10.31., 6. o."b) A B. mellékletben a következő francia bekezdést el kell hagyni:"– élő baromfi","– keltetőtojások".31. cikkA tagállamok a 20., 21. és 22. cikk alapján elfogadott határozatok hatálybalépésének időpontjáig a baromfi és a keltetőtojás harmadik országokból történő behozatalára vonatkozóan legalább a II. fejezet alkalmazásból következő feltételekkel egyenértékű feltételeket alkalmaznak.32. cikk(1) Amennyiben az e cikkben megállapított eljárást kell követni, az elnök az ügyet – saját kezdeményezésre vagy a tagállam képviselőjének kérelmére – haladéktalanul az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(4) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el, kivéve, ha a Tanács egyszerű többséggel az érintett intézkedések ellen foglalt állást.33. cikk(1) Amennyiben az e cikkben megállapított eljárást kell követni, az elnök az ügyet – saját kezdeményezésre vagy a tagállam képviselőjének kérelmére – haladéktalanul az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság elé terjeszti.(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság két napon belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(4) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított 15 napon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el, kivéve, ha a Tanács egyszerű többséggel az érintett intézkedések ellen foglalt állást.34. cikkA mellékletek módosításairól – különösen a diagnosztikai módszerek fejlődésében bekövetkezett és az egyes betegségek gazdasági jelentőségére vonatkozó változásoknak való megfelelés érdekében – a Bizottság határoz a 32. cikkben megállapított módszer szerint.35. cikkEzen irányelv, s különösen a 29. cikk rendelkezéseit 1992. december 31-ét megelőzően felülvizsgálják a belső piac kiteljesítésére vonatkozó javaslatok figyelembevételével.36. cikkA tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1992. január 1-jére megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.37. cikkEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Luxembourgban, 1990. október 15-én.a Tanács részérőlaz elnökV. Saccomandi[1] HL C 89., 1989.4.10., 1. o.[2] HL C 260., 1990.10.15.[3] HL C 194., 1989.7.31., 11. o.[4] HL L 376., 1987.12.31., 20. o.[5] HL L 282., 1975.11.1., 100. o.[6] HL L 127., 1987.5.16., 18. o.[7] HL L 209., 1977.8.17., 1. o.[8] HL L 224., 1990.8.18., 29. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET1. A madárbetegségek nemzeti referencialaboratóriumai a következők:Belgium | Institut National de recherches vétérinaires, Groeselenberg 99, B-1180 Bruxelles |Dánia | Institut for Fjerkraesygdomme, Den Kgl. Veterinaer- og Landbohjskole, DK-København |Franciaország | Laboratoire de Pathologie Aviaire, CNEVA, F-22440 Ploufragan |Németország | Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft Institut für Kleintierzucht, Dörnbergstraße 25/27, D-3100 Celle |Görögország | Institute of Infectious Parasitic Disease of Thessaloniki, GR-Thessaloniki |Írország | Veterinary Research Laboratory, Abbotstown, Castleknock, IRL-County Dublin |Olaszország | Instituto Zooprofilláttico Sperimentale delle Venezie Via G. ORUS 2, I-35100 Padova |Luxemburg | Laboratoire Vétérinaire de l'Etat, 54 avenue Gaston Diderich, L-1420 Luxemburg |Hollandia | Centraal Diergeneeskundig Instituut, NL-Lelystad |Portugália | Laboratorio Nacional de Investigação Veterinaria, PT-Lisboa |Spanyolország | Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, ES-Barcelona |Egyesült Királyság | Central Veterinary Laboratory, Weybridge, UK-Surrey |2. A madárbetegségek 1. pontban felsorolt nemzeti referencialaboratóriumai felelősek az egyes tagállamokban az ezen irányelvben meghatározott diagnosztikai módszerek összehangolásáért. Ebből a célból:a) ellátják a regisztrált laboratóriumokat a diagnosztikai vizsgálatok számára szükséges reagensekkel;b) folyamatosan ellenőrzik az engedélyezett laboratóriumok által használt valamennyi reagens minőségét;c) rendszeresen összehasonlító vizsgálatokat végeznek.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA TELEPEK ENGEDÉLYEZÉSEI. FEJEZETÁltalános szabályok1. Annak érdekében, hogy a Közösségen belüli kereskedelemben való részvételt az illetékes hatóság engedélyezze, a telepeknek:a) ki kell elégíteniük a létesítményekre és a működésre vonatkozó, a II. fejezetben megállapított feltételeket;b) alkalmazniuk kell és be kell tartaniuk a – központi állat-egészségügyi hatóság által engedélyezett és a III. fejezet követelményeit figyelembe vevő – egészségügyi ellenőrző programot;c) meg kell adniuk minden lehetőséget a d) pontban felsorolt eljárások végrehajtásához;d) alá kell vetniük magukat az illetékes állat-egészségügyi hatóság által egy szervezett egészségügyi ellenőrzés formájában végzett felügyeletnek. Ezen egészségügyi ellenőrzés magában foglalja különösen:- a hatósági állatorvos évente végzett, ellenőrzési célú látogatását, amelyet egy – a telep higiéniájára és működésére vonatkozóan a II. mellékletben megállapított feltételek betartására irányuló – ellenőrzés egészít ki,- a telep egészségügyi státusának az illetékes állat-egészségügyi hatóság által végzett folyamatos ellenőrzéséhez szükséges információknak a gazdálkodó által végzett nyilvántartását;e) csak a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott baromfit szabad tartaniuk.2. Az illetékes hatóság valamennyi, az 1. pontban meghatározott feltételeknek eleget tevő telepet egy megkülönböztető engedélyezési számmal lát el, amely megegyezhet a 2782/75/EGK rendelet alapján kiadott számmal.II. FEJEZETA létesítmények és működésükA. Tenyész-, szaporító- és nevelőtelepek1. A létesítményeka) A létesítmények elhelyezkedésének és elrendezésének összhangban kell lennie a termelési tevékenység jellegével, biztosítva a betegség bevitelének megakadályozását, és – amennyiben betegség lépne fel – a betegség leküzdését. Ha egy telepen több baromfiféle található, azokat faj szerint egyértelműen szét kell választani.b) A létesítményeknek jó higiéniás feltételeket kell biztosítaniuk, és lehetővé kell tenniük az egészségügyi ellenőrzést.c) A berendezéseknek meg kell felelniük a termelési tevékenység jellegének, és lehetővé kell tenniük a létesítmények és a baromfi- és tojásszállító eszközök tisztítását és fertőtlenítését az arra legmegfelelőbb helyen.2. A nevelésa) A nevelési technológiának – amennyire csak lehetséges – a "védett nevelés" és a "mindent be/mindent ki" elvén kell nyugodnia. Az egyes betelepítések között tisztítást, fertőtlenítést és teljes kiürítést kell végrehajtani.b) A tenyész-, szaporító- és nevelőtelepek csak:- magából a telepből származó és/vagy- a 6. cikk a) pontjával összhangban engedélyezett más közösségi tenyész-, szaporító- és nevelőtelepből származó és/vagy- ezen irányelvvel összhangban, harmadik országból behozott baromfit tartalmazhatnak.c) A telep igazgatósága higiéniai szabályokat határoz meg, a személyzetnek megfelelő munkaruhát, a látogatóknak pedig védőruhát kell viselniük.d) Az épületeknek, ketreceknek és a berendezéseknek jól karbantartott állapotban kell lenniük.e) A tojásokat naponta többször be kell gyűjteni, azoknak tisztáknak kell lenniük, és – amilyen gyorsan csak lehet – fertőtleníteni kell őket.f) A gazdálkodó értesíti a felhatalmazott állatorvost a termelési eredményekben bekövetkezett bármilyen változásról vagy bármilyen egyéb, fertőző baromfibetegségre utaló jelről. Betegség gyanúja esetén a felhatalmazott állatorvos elküldi a diagnózis megerősítéshez vagy felállításához szükséges mintákat valamely engedélyezett laboratóriumba.g) Az egyes állományokra vonatkozó eseménytörténetet, nyilvántartást vagy adathordozókat legalább két évig meg kell őrizni az állomány távozása után, és annak tartalmaznia kell az alábbiakat:- érkezés és távozás,- termelési teljesítmény,- megbetegedések és elhullások az okok megjelölésével,- elvégzett laboratóriumi vizsgálatok és azok eredményei,- a baromfi származási helye,- a tojás rendeltetési helye.h) Fertőző baromfibetegség fellépése esetén a laboratóriumi vizsgálatok eredményeiről haladéktalanul értesíteni kell a felhatalmazott állatorvost.B. Baromfikeltető állomások1. A létesítményeka) A baromfikeltető állomást fizikailag és működését tekintve el kell különíteni a nevelőtelepektől. A kivitelezésének olyannak kell lennie, hogy lehetővé váljon az alábbiakban felsorolt működési egységek elkülönítése:- tojástárolás és -válogatás,- fertőtlenítés,- előkeltetés,- keltetés,- az áru szállításra való előkészítése és csomagolása.b) Az épületeknek a kívülről jövő madarak és rágcsálók ellen védettnek kell lenniük; a padlónak és a falaknak tartós, vízálló és mosható anyagból kell készülniük; a természetes vagy mesterséges világításnak, légáramoltatásnak és a hőrendszernek megfelelő típusúnak kell lennie; gondoskodni kell a hulladék (tojás és csibe) higiénikus eltávolításáról.c) A berendezés felületének simának és vízállónak kell lennie.2. Működésa) A működésnek a tojás, a mozgó berendezés és személyzet egyirányú mozgásának elvén kell alapulnia.b) A keltetőtojások:- vagy a 6. cikk a) pontjával összhangban engedélyezett közösségi tenyész- vagy szaporítótelepről származnak,- ezen irányelvvel összhangban hozták be őket harmadik országokból.c) A higiéniai szabályokat a telep igazgatósága határozza meg, a személyzetnek megfelelő munkaruhát, a látogatóknak pedig védőruhát kell viselniük.d) Az épületeknek és a berendezéseknek jól karbantartott állapotban kell lenniük.e) Fertőtleníteni kell:- a tojásokat a beérkezésük és a keltetési folyamat közötti időben,- az előkeltetőgépeket rendszeres jelleggel,- a bújtatógépeket és berendezést minden egyes tétel keltetése után.f) A baromfikeltető állomás egészségügyi állapotát egy mikrobiológiai minőségellenőrzési program alapján kell meghatározni.g) A gazdálkodó értesíti a felhatalmazott állatorvost a termelési eredményekben bekövetkezett bármilyen változásról vagy bármilyen egyéb, fertőző baromfibetegségre utaló jelről. Betegség gyanúja esetén a felhatalmazott állatorvos elküldi a diagnózis megerősítéshez vagy felállításához szükséges mintákat valamely engedélyezett laboratóriumba, és értesíti az illetékes állatorvosi hatóságot, amely dönt a meghozandó intézkedésekről.h) Az egyes állományokra vonatkozó eseménytörténetet, nyilvántartást vagy adathordozókat legalább két évig meg kell őrizni az állomány távozása után, és annak tartalmaznia kell – amennyiben lehetséges – az alábbiakat:- a tojás származása és beérkezésének dátuma,- keltetési eredmények,- bármilyen rendellenesség,- végrehajtott laboratóriumi vizsgálatok és ezek eredményei,- bármely vakcinázási program részletei,- a keltetett, de ki nem kelt tojások száma és rendeltetése,- a naposcsibék rendeltetési helye.i) Fertőző baromfibetegség fellépése esetén a laboratóriumi vizsgálatok eredményeiről haladéktalanul értesíteni kell a felhatalmazott állatorvost.III. FEJEZETA betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző programA betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző programnak – az egészségügyi intézkedések és a 13. és 14. cikk sérelme nélkül – legalább az alább felsorolt fertőzésekre és fajokra vonatkozó ellenőrzési feltételekre kell kiterjedniük:A. A Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum és Salmonella arizonae fertőzések1. Az érintett fajoka) S. pullorum et gallinarum: tyúkok, pulykák, gyöngytyúkok, fürjek, fácánok, foglyok és kacsák.b) S. arizonae: pulykák.2. A betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző programa) A fertőzés megállapítására szerológiai és/vagy bakteriológiai vizsgálatokat kell alkalmazni.b) A vizsgálati mintákat megfelelő módon, vérből, másodosztályú csibékből, a keltetőgépekből származó pihékből vagy porból, a keltető faláról vett kenetmintából, az itatóból vett hulladékból vagy vízből kell venni.c) Az S. pullorum vagy az S. arizonae jelenlétére irányuló vérmintavétel útján végzett szerológiai vizsgálat esetében a vizsgálandó minták számának megállapításakor figyelembe kell venni a fertőzés érintett országbeli elterjedtségét és a telepen történt korábbi előfordulásait.Az állományokat minden egyes tojásrakási periódus alatt meg kell figyelni a betegség észlelésére legalkalmasabb időben.B. A Mycoplasma gallisepticum és Mycoplasma meleagridis fertőzések1. Az érintett fajoka) Mycoplasma gallisepticum: tyúkok és pulykák.b) Mycoplasma meleagridis: pulykák.2. A betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző programa) A fertőzés megállapítására szerológiai és/vagy bakteriológiai vizsgálatokat és/vagy a légzsák léziók naposcsibékben és pipékben való meglétének vizsgálatát kell alkalmazni.b) A vizsgálati mintákat megfelelő módon, vérből, naposcsibékből és pipékből, spermából, a légcsőből, a kloákából vagy a légzsákból vett kenetmintából kell venni.c) Az M. gallisepticum vagy M. meleagridis megállapítását célzó vizsgálatokat reprezentatív minta alapján kell elvégezni a fertőzésnek a nevelés és a tojásrakás alatti folyamatos ellenőrzése érdekében, azaz közvetlenül a tojásrakás kezdete előtt és azután háromhavonként.C. Az eredmények és a meghozandó intézkedésekAmennyiben nincsenek reakciók, a vizsgálat negatívnak minősül. Eltérő esetben az állomány esetében felmerül a betegség gyanúja, és a IV. fejezetben részletezett intézkedéseket végre kell hajtani.D. A két vagy több elkülönített termelési egységből álló telepeken az illetékes állat-egészségügyi hatóság ezen intézkedésektől a fertőzött telepen lévő egészséges termelési egységek tekintetében eltérhet, amennyiben a felhatalmazott állatorvos megerősítette, hogy az érintett termelési egységek struktúrája és mérete, valamint a működése az elhelyezés, tartás és etetés tekintetében olyan, teljesen elszigetelt egységeket képez, hogy az érintett betegség nem képes az egyik termelési egységről a másikra átterjedni.IV. FEJEZETEgy telepnek adott engedély felfüggesztésének vagy visszavonásának feltételei1. A telep engedélyét fel kell függeszteni:a) ha a II. fejezetben megállapított feltételek már nem teljesülnek;b) addig, amíg a betegségnek megfelelő vizsgálatot el nem végzik:- ha madárinfluenza vagy Newcastle-betegség gyanúja áll fenn a telepen,- ha a telepre olyan telepről érkezett a baromfi vagy a keltetőtojás, amely madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, vagy a fertőzés gyanúja fennáll,- ha a fertőzés átvitelére alkalmas kapcsolat keletkezett a telep és a madárinfluenza és a Newcastle-betegség gócpontja között;c) az új vizsgálatok elvégzéséig, amennyiben a II. és a III. fejezetben meghatározott feltételekkel összhangban folytatott, a S. pullorum, S. gallinarum, S. arizonae, M. gallisepticum vagy M. meleagridis fertőzésre irányuló ellenőrzés eredményei okot adtak a fertőzés gyanújára;d) a hatósági állatorvos által rendelt megfelelő intézkedések végrehajtásáig, amennyiben a telepről megállapították, hogy az I. fejezet (1) bekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt követelményeknek nem felel meg.2. A telep engedélyét vissza kell vonni:a) ha a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség megjelenik a telepen;b) ha a megfelelő, ismételt vizsgálat megerősíti az S. pullorum, S. gallinarum, S. arizonae, M. gallisepticum vagy M. meleagridis fertőzés fennállását;c) ha a hatósági állatorvos ismételt felszólítása után sem történt intézkedés annak érdekében, hogy a telepet összhangba hozzák az I. fejezet (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt követelményekkel.3. Az újraengedélyezés feltételei:a) ha az engedélyt madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség miatt vonták vissza, az engedély 21 nappal a tisztítás és fertőtlenítés után újra kiadható, amennyiben a kényszervágást végrehajtották;b) ha az engedélyt azért vonták vissza, mert a fertőzést:i. Salmonella pullorum et gallinarum vagy Salmonella arizonae okozta, az engedély újra kiadható két, legalább 21 nap különbséggel elvégzett, negatív eredményű vizsgálat után és ha a fertőzött állomány vágását fertőtlenítés követte;ii. Mycoplasma gallisepticum vagy Mycoplasma meleagridis okozta, az engedély újra kiadható két, legalább 60 napos különbséggel az egész állományon elvégzett negatív eredményű vizsgálat után.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA BAROMFI VAKCINÁZÁSÁNAK FELTÉTELEIA baromfiállomány vagy a keltetőtojást termelő állományok vakcinázására használt oltóanyagok:- kielégítik az Európai Gyógyszerkönyvben foglalt feltételeket,- termelése, vizsgálata és forgalmazása hivatalos felügyelet alatt történik.A rutin-vakcinázás programjai keretében a Newcastle-betegség ellen alkalmazott oltóanyagok használatának feltételeit a Bizottság határozza meg.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGEN BELÜLI KERESKEDELEMBEN HASZNÁLATOS EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYOK(1–6. minta) (lásd a következő oldalakon)+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------V. MELLÉKLETBEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÁ TARTOZÓ BETEGSÉGEK- Madárinfluenza- Newcastle-betegség--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2013/5/EU irányelve ( 2013. február 14. ) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a piriproxifen hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               15.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 44/14

         A BIZOTTSÁG 2013/5/EU IRÁNYELVE
   (2013. február 14.)
   a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a piriproxifen hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., IA., illetőleg IB. mellékletébe való felvételük lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. E jegyzék tartalmazza a piriproxifent is.

               (2)

               Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a piriproxifen értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 18. terméktípusban, azaz a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerekben történő felhasználás vonatkozásában.

               (3)

               A tárgyban Hollandiát jelölték ki referens tagállamnak, amely az 1451/2007/EK rendelet 10. cikke (5) és (7) bekezdésének megfelelően 2009. október 2-án benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

               (4)

               A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2012. szeptember 21-én értékelő jelentésben foglalta össze a vizsgálat eredményeit.

               (5)

               Az értékelésekből kitűnik, hogy a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerként felhasznált, piriproxifent tartalmazó biocid termékek várhatóan eleget tesznek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megállapított követelményeknek. Ezért a 18. terméktípusban való felhasználás vonatkozásában indokolt a piriproxifent felvenni az említett irányelv I. mellékletébe.

               (6)

               Uniós szinten nem került sor az összes lehetséges felhasználási vagy expozíciós körülmény értékelésére, mivel az értékelés kizárólag a foglalkozásszerű felhasználásra összpontosított. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tagállamok értékeljék azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, valamint környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatokat, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben, továbbá a termékengedély megadásakor biztosítsák megfelelő intézkedések végrehajtását, illetve meghatározott feltételek előírását a megállapított kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében.

               (7)

               Az értékelő jelentés azon megállapításainak figyelembevételével, amelyek szerint az értékelésben ismertetett felhasználások eredményeképpen fennáll a táplálékbevitelen keresztül történő közvetett humán expozíció lehetősége, indokolt előírni, hogy adott esetben megvizsgálják, szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) vagy a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4). Szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek megakadályozzák az alkalmazandó maradékanyag-határértékek túllépését.

               (8)

               A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében helyénvaló előírni, hogy a foglalkozásszerű felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a dolgozókat és a termék alkalmazását végző személyeket fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.

               (9)

               A környezet vonatkozásában megállapított kockázatok miatt helyénvaló előírni, hogy a termékek felszíni vizekben történő közvetlen használata csak akkor legyen engedélyezhető, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a vízi és szárazföldi ökoszisztémákat, valamint a felszín alatti vizeket fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők, továbbá helyénvaló előírni azt is, hogy a hulladékkezelő létesítményekben való használatra szánt termékeket csak a hulladékkezelő telepen kívüli terület szennyeződésének megakadályozását szolgáló, megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megléte esetén engedélyezzék.

               (10)

               Ezen irányelv előírásait célszerű valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazni, mivel így biztosítható a piriproxifen hatóanyagot tartalmazó, 18. terméktípusba tartozó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód az uniós piacon, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése is.

               (11)

               Egy adott hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben kihasználhassák azt a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

               (12)

               A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

               (13)

               A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (14)

               A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (5) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot.

               (15)

               Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
   1. cikk
   A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   (1)   A tagállamok legkésőbb 2014. január 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.
   A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. február 1-jétől alkalmazzák.
   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
   (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
   3. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2013. február 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

      (3)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

      (4)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

      (5)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

      MELLÉKLET
      A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Sz.

                     Közhasználatú név

                     IUPAC-név
                     Azonosító számok

                     A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

                     A felvétel napja

                     A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja (hacsak a lábjegyzetben részletezett kivételek egyike nem alkalmazandó (2)

                     A felvétel lejárta

                     Terméktípus

                     Különös rendelkezések (3)

                     „62

                     piriproxifen

                     4-fenoxi-fenil-(RS)-2-(2-piridiloxi)propil-éter
                     EK-szám: 429-800-1
                     CAS-szám: 95737-68-1

                     970 g/kg

                     2015. február 1.

                     2017. január 31.

                     2025. január 31.

                     18

                     Az uniós szintű kockázatértékelés nem vizsgált minden lehetséges felhasználási és expozíciós körülményt; egyes felhasználási és expozíciós körülményeket, így például a termékek lakosság általi használatát, a kockázatértékelés során nem vettek figyelembe. A termékengedélyezés iránti kérelemnek az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban történő elbírálása során – amennyiben ez az adott termék esetében releváns – a tagállamok elvégzik azon felhasználási vagy expozíciós körülmények, valamint a környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatok értékelését, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben.
                     A piriproxifent tartalmazó olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, a tagállamok megvizsgálják, hogy szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket (MRL) meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban a 470/2009/EK vagy a 396/2005/EK rendelettel, illetve meghoznak minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az alkalmazandó MRL-ek túllépésére.
                     A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki:

                                 1.

                                 A foglalkozásszerű felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

                                 2.

                                 A termékek felszíni vizekben történő közvetlen használata csak akkor engedélyezhető, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.

                                 3.

                                 A hulladékkezelő létesítményekben való használatra szánt termékek csak a hulladékkezelő telepen kívüli terület szennyeződésének megakadályozását szolgáló, megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megléte esetén engedélyezhetők.”

         (1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az irányelv 11. cikke alapján végzett értékeléshez használt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag azzal megegyező, de attól eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

         (2)  A 16. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó hatóanyagok közül többet is tartalmazó termékek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja a terméknek az e mellékletbe legutoljára felvett hatóanyagára meghatározott határnap. Azon termékek vonatkozásában, amelyek első engedélyét az irányelv 16. cikke (3) bekezdésének teljesítésére megállapított határidőt megelőző 120 napos időtartamon belül adták meg – amennyiben a 4. cikk (1) bekezdése szerinti kölcsönös elismerés iránti kérelem az első engedély megadásától számítva legkésőbb 60 napon belül hiánytalanul benyújtásra került – az irányelv 16. cikke (3) bekezdésében foglaltak teljesítésére az adott kérelem vonatkozásában megállapított határidő a kölcsönös elismerés iránti kérelem hiánytalan benyújtását követő 120 napra módosul. Azon termékeknél, amelyek esetében egy tagállam az irányelv 4. cikkének (4) bekezdése alapján az engedély kölcsönös elismerésétől való eltérést javasol, a 16. cikk (3) bekezdésében foglaltak teljesítésére megállapított határidő a 4. cikk (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban hozott bizottsági határozat elfogadásától számított harminc napra módosul.

         (3)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság alábbi internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm